# Euroopa Liidu L 142/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.142.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 142 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide1. juuni 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.142.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 142

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide1. juuni 2012

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/13/EL, 22. mai 2012, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/13/EL, 22. mai 2012, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 458/2012, 31. mai 2012, millega rakendatakse määruse (EL) nr 377/2012 (mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid) artikli 11 lõiget 1 | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 459/2012, 29. mai 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007 ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 6) heitega (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 460/2012, 29. mai 2012, millega keelatakse ELi liikmesriigi lipu all sõitvatel 9. püügiliiki kuuluvatel laevadel (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) kalapüük Mauritaania majandusvööndi vetes | 25 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 461/2012, 31. mai 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta ning komisjoni määruseid (EÜ) nr 1503/2006, (EÜ) nr 657/2007 ja (EÜ) nr 1178/2008 seoses uusi tööstustellimusi väljendavate muutujate väljajätmisest tulenevate kohandustega (
  1
  ) | 26 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 462/2012, 31. mai 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 30 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 463/2012, 31. mai 2012, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. juunist 2012 | 32 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/284/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus Atalanta/1/2012, 25. mai 2012, Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja nimetamise kohta | 35 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/285/ÜVJP, 31. mai 2012, mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/237/ÜVJP | 36 |
| | | 2012/286/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 31. mai 2012, maismaatranspordi turvalisuse eksperdirühma loomise kohta | 47 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 458/2012, 31. mai 2012, millega rakendatakse määruse (EL) nr 377/2012 (mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid) artikli 11 lõiget 1

11

*

Komisjoni määrus (EL) nr 459/2012, 29. mai 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007 ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 6) heitega (
  1
  )

1

16

*

Komisjoni määrus (EL) nr 460/2012, 29. mai 2012, millega keelatakse ELi liikmesriigi lipu all sõitvatel 9. püügiliiki kuuluvatel laevadel (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) kalapüük Mauritaania majandusvööndi vetes

25

*

Komisjoni määrus (EL) nr 461/2012, 31. mai 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta ning komisjoni määruseid (EÜ) nr 1503/2006, (EÜ) nr 657/2007 ja (EÜ) nr 1178/2008 seoses uusi tööstustellimusi väljendavate muutujate väljajätmisest tulenevate kohandustega (
  1
  )

1

26

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 462/2012, 31. mai 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

30

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 463/2012, 31. mai 2012, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. juunist 2012

32

OTSUSED

2012/284/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus Atalanta/1/2012, 25. mai 2012, Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja nimetamise kohta

35

*

Nõukogu otsus 2012/285/ÜVJP, 31. mai 2012, mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/237/ÜVJP

36

2012/286/EL

*

Komisjoni otsus, 31. mai 2012, maismaatranspordi turvalisuse eksperdirühma loomise kohta

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 1.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2012/13/EL,

22. mai 2012,

milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. 15. ja 16. oktoobril 1999 Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järelduste kohaselt ning eelkõige järelduste punkti 33 kohaselt peaks kohtuasutuste ja õigusasutuste muude otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte saama liidus tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö nurgakiviks, kuna ulatuslikum vastastikune tunnustamine ning õigusaktide vajalik ühtlustamine soodustaks koostööd pädevate asutuste vahel ja üksikisiku õiguste kohtulikku kaitset. |
| --- | --- |

(1)

Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. 15. ja 16. oktoobril 1999 Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järelduste kohaselt ning eelkõige järelduste punkti 33 kohaselt peaks kohtuasutuste ja õigusasutuste muude otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte saama liidus tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö nurgakiviks, kuna ulatuslikum vastastikune tunnustamine ning õigusaktide vajalik ühtlustamine soodustaks koostööd pädevate asutuste vahel ja üksikisiku õiguste kohtulikku kaitset.

| (2) | Kooskõlas Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega võttis nõukogu 29. novembril 2000 vastu meetmeprogrammi, mille eesmärk on kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine (3). Programmi sissejuhatuses märgitakse, et vastastikune tunnustamine on „mõeldud tugevdama koostööd liikmesriikide vahel, aga ka tõhustama üksikisiku õiguste kaitset”. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega võttis nõukogu 29. novembril 2000 vastu meetmeprogrammi, mille eesmärk on kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine (3). Programmi sissejuhatuses märgitakse, et vastastikune tunnustamine on „mõeldud tugevdama koostööd liikmesriikide vahel, aga ka tõhustama üksikisiku õiguste kaitset”.

| (3) | Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine eeldab, et liikmesriigid usaldavad üksteise kriminaalõigussüsteeme. Vastastikuse tunnustamise ulatus sõltub suuresti mitmest näitajast, mille hulka kuuluvad kahtlustatavate või süüdistatavate isikute õiguste kaitse mehhanismid ja ühised miinimumnõuded, mis on vajalikud vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamise hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine eeldab, et liikmesriigid usaldavad üksteise kriminaalõigussüsteeme. Vastastikuse tunnustamise ulatus sõltub suuresti mitmest näitajast, mille hulka kuuluvad kahtlustatavate või süüdistatavate isikute õiguste kaitse mehhanismid ja ühised miinimumnõuded, mis on vajalikud vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamise hõlbustamiseks.

| (4) | Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikune tunnustamine saab toimida tõhusalt üksnes usalduse õhkkonnas, milles mitte üksnes õigusasutused, vaid kõik kriminaalmenetluses osalejad peavad teiste liikmesriikide õigusasutuste otsuseid samaväärseks enda omadega viisil, mis ei väljenda mitte üksnes usaldust teiste liikmesriikide eeskirjade adekvaatsuse vastu, vaid ka veendumust, et neid eeskirju kohaldatakse õigesti. |
| --- | --- |

(4)

Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikune tunnustamine saab toimida tõhusalt üksnes usalduse õhkkonnas, milles mitte üksnes õigusasutused, vaid kõik kriminaalmenetluses osalejad peavad teiste liikmesriikide õigusasutuste otsuseid samaväärseks enda omadega viisil, mis ei väljenda mitte üksnes usaldust teiste liikmesriikide eeskirjade adekvaatsuse vastu, vaid ka veendumust, et neid eeskirju kohaldatakse õigesti.

| (5) | Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artiklis 47 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) artiklis 6 on sätestatud õigus õiglasele kohtulikule arutamisele. Harta artikli 48 lõikega 2 tagatakse kaitseõiguse austamine. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artiklis 47 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) artiklis 6 on sätestatud õigus õiglasele kohtulikule arutamisele. Harta artikli 48 lõikega 2 tagatakse kaitseõiguse austamine.

| (6) | Harta artiklis 6 ja konventsiooni artiklis 5 on sätestatud õigus isikuvabadusele ja turvalisusele. Kõnealust õigust võib piirata vaid konventsiooni artiklis 5 kirjeldatud juhtudel ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika alusel. |
| --- | --- |

(6)

Harta artiklis 6 ja konventsiooni artiklis 5 on sätestatud õigus isikuvabadusele ja turvalisusele. Kõnealust õigust võib piirata vaid konventsiooni artiklis 5 kirjeldatud juhtudel ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika alusel.

| (7) | Kuigi kõik liikmesriigid on konventsiooniosalised, näitavad kogemused, et ainuüksi see asjaolu ei tekita piisavat usaldust teiste liikmesriikide kriminaalõigussüsteemi vastu. |
| --- | --- |

(7)

Kuigi kõik liikmesriigid on konventsiooniosalised, näitavad kogemused, et ainuüksi see asjaolu ei tekita piisavat usaldust teiste liikmesriikide kriminaalõigussüsteemi vastu.

| (8) | Vastastikuse usalduse suurendamiseks on vaja kehtestada üksikasjalikud eeskirjad hartast ja konventsioonist tulenevate menetlusõiguste ja menetluslike tagatiste kaitse kohta. |
| --- | --- |

(8)

Vastastikuse usalduse suurendamiseks on vaja kehtestada üksikasjalikud eeskirjad hartast ja konventsioonist tulenevate menetlusõiguste ja menetluslike tagatiste kaitse kohta.

| (9) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõikes 2 nähakse ette liikmesriikides kohaldatavate miinimumeeskirjade kehtestamine, et hõlbustada kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikust tunnustamist ning politsei- ja õiguskoostööd piiriülese mõõtmega kriminaalasjades. Kõnealuses artiklis osutatakse isikute õigustele kriminaalmenetluses kui ühele valdkonnale, kus võib kehtestada miinimumeeskirjad. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõikes 2 nähakse ette liikmesriikides kohaldatavate miinimumeeskirjade kehtestamine, et hõlbustada kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikust tunnustamist ning politsei- ja õiguskoostööd piiriülese mõõtmega kriminaalasjades. Kõnealuses artiklis osutatakse isikute õigustele kriminaalmenetluses kui ühele valdkonnale, kus võib kehtestada miinimumeeskirjad.

| (10) | Ühised miinimumeeskirjad peaksid suurendama usaldust kõikide liikmesriikide kriminaalõigussüsteemide vastu, mis omakorda peaks viima tõhusama õiguskoostööni vastastikuse usalduse õhkkonnas. Sellised ühised miinimumeeskirjad tuleks kehtestada kriminaalmenetluses antava teabe valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

Ühised miinimumeeskirjad peaksid suurendama usaldust kõikide liikmesriikide kriminaalõigussüsteemide vastu, mis omakorda peaks viima tõhusama õiguskoostööni vastastikuse usalduse õhkkonnas. Sellised ühised miinimumeeskirjad tuleks kehtestada kriminaalmenetluses antava teabe valdkonnas.

| (11) | 30. novembril 2009 võttis nõukogu vastu resolutsiooni teekaardi kohta, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses (edaspidi „teekaart”) (4). Järkjärgulise lähenemisviisi kohaselt nõutakse teekaardis niisuguste meetmete võtmist, mis käsitlevad õigust kirjalikule ja suulisele tõlkele (meede A), õigust teabele õiguste ja süüdistuse kohta (meede B), õigust õigusabile ja õigusnõustamisele (meede C), õigust suhtlemisele sugulaste, tööandjate ja konsulaarasutustega (meede D) ning kaitsemeetmeid selliste kahtlustatavate või süüdistatavate isikute jaoks, kes kuuluvad haavatavate isikute kategooriasse (meede E). Teekaardis rõhutatakse, et esitatud õiguste järjekord on ainult soovituslik ja seega võib seda vastavalt prioriteetidele muuta. Teekaart on koostatud selliselt, et see toimiks tervikuna, ja seega avaldub selle mõju täiel määral ainult juhul, kui rakendatakse kõiki selle osasid. |
| --- | --- |

(11)

30. novembril 2009 võttis nõukogu vastu resolutsiooni teekaardi kohta, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses (edaspidi „teekaart”) (4). Järkjärgulise lähenemisviisi kohaselt nõutakse teekaardis niisuguste meetmete võtmist, mis käsitlevad õigust kirjalikule ja suulisele tõlkele (meede A), õigust teabele õiguste ja süüdistuse kohta (meede B), õigust õigusabile ja õigusnõustamisele (meede C), õigust suhtlemisele sugulaste, tööandjate ja konsulaarasutustega (meede D) ning kaitsemeetmeid selliste kahtlustatavate või süüdistatavate isikute jaoks, kes kuuluvad haavatavate isikute kategooriasse (meede E). Teekaardis rõhutatakse, et esitatud õiguste järjekord on ainult soovituslik ja seega võib seda vastavalt prioriteetidele muuta. Teekaart on koostatud selliselt, et see toimiks tervikuna, ja seega avaldub selle mõju täiel määral ainult juhul, kui rakendatakse kõiki selle osasid.

| (12) | Euroopa Ülemkogu avaldas 11. detsembril 2009 heameelt teekaardi vastuvõtmise üle ja muutis selle Stockholmi programmi (avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel) (5) osaks (punkt 2.4). Euroopa Ülemkogu rõhutas teekaardi mitteammendavat olemust, kutsudes komisjoni üles analüüsima kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute minimaalsete menetlusõiguste lisaelemente ning hindama seda, kas tihedama koostöö edendamiseks selles valdkonnas on vaja käsitleda muid küsimusi, näiteks süütuse presumptsiooni. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Ülemkogu avaldas 11. detsembril 2009 heameelt teekaardi vastuvõtmise üle ja muutis selle Stockholmi programmi (avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel) (5) osaks (punkt 2.4). Euroopa Ülemkogu rõhutas teekaardi mitteammendavat olemust, kutsudes komisjoni üles analüüsima kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute minimaalsete menetlusõiguste lisaelemente ning hindama seda, kas tihedama koostöö edendamiseks selles valdkonnas on vaja käsitleda muid küsimusi, näiteks süütuse presumptsiooni.

| (13) | Teekaardi meetme A alusel vastu võetud esimene meede oli Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/64/EL, mis käsitleb õigust suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (6). |
| --- | --- |

(13)

Teekaardi meetme A alusel vastu võetud esimene meede oli Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/64/EL, mis käsitleb õigust suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (6).

| (14) | Käesolev direktiiv on seotud teekaardi meetmega B. Selleks et suurendada liikmesriikide vastastikust usaldust, kehtestatakse direktiiviga ühised miinimumnõuded teabe kohta, mida antakse kuriteo toimepanemises kahtlustatavale või süüdistatavale nende õiguste ja süüdistuse kohta. Käesoleva direktiivi aluseks on hartas ja eelkõige selle artiklites 6, 47 ja 48 sätestatud õigused konventsiooni artiklite 5 ja 6 alusel, nagu neid tõlgendab Euroopa Inimõiguste Kohus. Käesoleva direktiivi eestikeelses versioonis kasutatud termin „süüdistus” ja konventsiooni artikli 6 lõikes 1 kasutatud termin „kriminaalsüüdistus” tähistavad sama mõistet. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev direktiiv on seotud teekaardi meetmega B. Selleks et suurendada liikmesriikide vastastikust usaldust, kehtestatakse direktiiviga ühised miinimumnõuded teabe kohta, mida antakse kuriteo toimepanemises kahtlustatavale või süüdistatavale nende õiguste ja süüdistuse kohta. Käesoleva direktiivi aluseks on hartas ja eelkõige selle artiklites 6, 47 ja 48 sätestatud õigused konventsiooni artiklite 5 ja 6 alusel, nagu neid tõlgendab Euroopa Inimõiguste Kohus. Käesoleva direktiivi eestikeelses versioonis kasutatud termin „süüdistus” ja konventsiooni artikli 6 lõikes 1 kasutatud termin „kriminaalsüüdistus” tähistavad sama mõistet.

| (15) | Oma 20. aprilli 2010. aasta teatises „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele. Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” märkis komisjon, et esitab õiguste ja süüdistustega seotud teavet käsitleva õigusakti ettepaneku 2010. aastal. |
| --- | --- |

(15)

Oma 20. aprilli 2010. aasta teatises „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele. Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” märkis komisjon, et esitab õiguste ja süüdistustega seotud teavet käsitleva õigusakti ettepaneku 2010. aastal.

| (16) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute suhtes, olenemata nende õiguslikust seisundist, kodakondsusest või rahvusest. |
| --- | --- |

(16)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute suhtes, olenemata nende õiguslikust seisundist, kodakondsusest või rahvusest.

| (17) | Mõnes liikmesriigis on suhteliselt väikeste õigusrikkumiste korral karistuse määramise õigus muul asutusel kui kriminaalasjades pädeval kohtul. Näiteks võib see nii olla suures ulatuses toime pandud liikluseeskirjade rikkumiste korral, mis võidakse kindlaks teha liikluskontrolli käigus. Sellistel juhtudel ei tuleks nõuda, et pädev asutus tagaks kõik käesoleva direktiivi kohased õigused. Kui liikmesriigi õiguses on sätestatud pisirikkumiste eest karistuste määramine sellise asutuse poolt ja õigus edasi kaevata või võimalus antud juhtumi puhul muul viisil kriminaalasjades pädevasse kohtusse pöörduda, tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes kõnealuses kohtus pärast sellist edasikaebamist või kohtusse pöördumist toimuvate menetluste suhtes. |
| --- | --- |

(17)

Mõnes liikmesriigis on suhteliselt väikeste õigusrikkumiste korral karistuse määramise õigus muul asutusel kui kriminaalasjades pädeval kohtul. Näiteks võib see nii olla suures ulatuses toime pandud liikluseeskirjade rikkumiste korral, mis võidakse kindlaks teha liikluskontrolli käigus. Sellistel juhtudel ei tuleks nõuda, et pädev asutus tagaks kõik käesoleva direktiivi kohased õigused. Kui liikmesriigi õiguses on sätestatud pisirikkumiste eest karistuste määramine sellise asutuse poolt ja õigus edasi kaevata või võimalus antud juhtumi puhul muul viisil kriminaalasjades pädevasse kohtusse pöörduda, tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes kõnealuses kohtus pärast sellist edasikaebamist või kohtusse pöördumist toimuvate menetluste suhtes.

| (18) | Käesoleva direktiiviga tuleks selgelt kehtestada õigus saada oma menetlusõiguste kohta teavet, millele on viidatud Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikas. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva direktiiviga tuleks selgelt kehtestada õigus saada oma menetlusõiguste kohta teavet, millele on viidatud Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikas.

| (19) | Käesoleva direktiivi sätete kohaselt peaksid pädevad asutused kahtlustatavat või süüdistatavat isikut suuliselt või kirjalikult viivitamata teavitama nendest õigustest, mida kohaldatakse siseriikliku õiguse alusel ning mis on olulised õiglase menetluse tagamiseks. Nende õiguste praktiliseks ja tõhusaks kasutamiseks tuleks nimetatud teavet anda õigel ajal menetluse käigus ja hiljemalt enne seda, kui politsei või muu pädev asutus kahtlustatavat või süüdistatavat isikut esimest korda ametlikult küsitleb. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva direktiivi sätete kohaselt peaksid pädevad asutused kahtlustatavat või süüdistatavat isikut suuliselt või kirjalikult viivitamata teavitama nendest õigustest, mida kohaldatakse siseriikliku õiguse alusel ning mis on olulised õiglase menetluse tagamiseks. Nende õiguste praktiliseks ja tõhusaks kasutamiseks tuleks nimetatud teavet anda õigel ajal menetluse käigus ja hiljemalt enne seda, kui politsei või muu pädev asutus kahtlustatavat või süüdistatavat isikut esimest korda ametlikult küsitleb.

| (20) | Käesolevas direktiivis on sätestatud miinimumeeskirjad, mis on seotud kahtlustatava või süüdistatava isiku teavitamisega tema õigustest. Sellega ei piirata teavet, mida antakse muude menetlusõiguste kohta, mis tulenevad hartast, konventsioonist, siseriiklikust õigusest ning kohaldatavast liidu õigusest, nagu seda tõlgendavad asjaomased kohtud. Kui konkreetse õiguse kohta on teavet antud, ei peaks pädevad asutused olema kohustatud seda kordama, kui seda ei nõua konkreetse kohtuasja asjaolud või siseriikliku õigusega ette nähtud erieeskirjad. |
| --- | --- |

(20)

Käesolevas direktiivis on sätestatud miinimumeeskirjad, mis on seotud kahtlustatava või süüdistatava isiku teavitamisega tema õigustest. Sellega ei piirata teavet, mida antakse muude menetlusõiguste kohta, mis tulenevad hartast, konventsioonist, siseriiklikust õigusest ning kohaldatavast liidu õigusest, nagu seda tõlgendavad asjaomased kohtud. Kui konkreetse õiguse kohta on teavet antud, ei peaks pädevad asutused olema kohustatud seda kordama, kui seda ei nõua konkreetse kohtuasja asjaolud või siseriikliku õigusega ette nähtud erieeskirjad.

| (21) | Käesoleva direktiivi viiteid kahtlustatavale või süüdistatavale isikule, kes on vahistatud või kinni peetud, tuleks mõista viitena igale olukorrale, kus kahtlustatavalt või süüdistatavalt isikult on kriminaalmenetluse käigus võetud vabadus konventsiooni artikli 5 lõike 1 punkti c kohaselt, nagu seda tõlgendab Euroopa Inimõiguste Kohus. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva direktiivi viiteid kahtlustatavale või süüdistatavale isikule, kes on vahistatud või kinni peetud, tuleks mõista viitena igale olukorrale, kus kahtlustatavalt või süüdistatavalt isikult on kriminaalmenetluse käigus võetud vabadus konventsiooni artikli 5 lõike 1 punkti c kohaselt, nagu seda tõlgendab Euroopa Inimõiguste Kohus.

| (22) | Kahtlustatava või süüdistatava isiku vahistamise või kinnipidamise korral tuleks teavet kohaldatavate menetlusõiguste kohta anda lihtsasti arusaadavas kirjalikus vormis õiguste deklaratsioonina, et aidata sellel isikul mõista oma õigusi. Selline õiguste deklaratsioon tuleks viivitamata anda igale vahistatule, kui temalt võetakse vabadus õiguskaitseasutuste korraldusel seoses kriminaalmenetlusega. See peaks sisaldama ka põhiteavet siseriikliku õiguse kohaste võimaluste kohta vaidlustada vahistamise seaduslikkus, saavutada kinnipidamise läbivaatamine või taotleda ajutist vabastamist. Selleks et aidata liikmesriikidel koostada sellist õiguste deklaratsiooni, esitatakse I lisas selle näidis. Õiguste deklaratsiooni näidis on soovituslik ja seda võidakse direktiivi kohaselt esitatava direktiivi rakendamist käsitleva komisjoni aruande alusel või kõikide teekaardis kirjeldatud meetmete jõustamise järel muuta. Õiguste deklaratsioon võib sisaldada ka muid asjaomaseid menetlusõigusi, mida liikmesriikides kohaldatakse. |
| --- | --- |

(22)

Kahtlustatava või süüdistatava isiku vahistamise või kinnipidamise korral tuleks teavet kohaldatavate menetlusõiguste kohta anda lihtsasti arusaadavas kirjalikus vormis õiguste deklaratsioonina, et aidata sellel isikul mõista oma õigusi. Selline õiguste deklaratsioon tuleks viivitamata anda igale vahistatule, kui temalt võetakse vabadus õiguskaitseasutuste korraldusel seoses kriminaalmenetlusega. See peaks sisaldama ka põhiteavet siseriikliku õiguse kohaste võimaluste kohta vaidlustada vahistamise seaduslikkus, saavutada kinnipidamise läbivaatamine või taotleda ajutist vabastamist. Selleks et aidata liikmesriikidel koostada sellist õiguste deklaratsiooni, esitatakse I lisas selle näidis. Õiguste deklaratsiooni näidis on soovituslik ja seda võidakse direktiivi kohaselt esitatava direktiivi rakendamist käsitleva komisjoni aruande alusel või kõikide teekaardis kirjeldatud meetmete jõustamise järel muuta. Õiguste deklaratsioon võib sisaldada ka muid asjaomaseid menetlusõigusi, mida liikmesriikides kohaldatakse.

| (23) | Liikmesriigid peavad oma siseriiklikus õiguses kindlaks määrama eritingimused ja eeskirjad seoses kahtlustatava või süüdistatava isiku õigusega teatada teisele isikule tema vahistamisest või kinnipidamisest. Nagu teekaardis märgitud, ei tohiks selle õiguse kasutamine takistada kriminaalmenetluse nõuetekohast kulgemist. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid peavad oma siseriiklikus õiguses kindlaks määrama eritingimused ja eeskirjad seoses kahtlustatava või süüdistatava isiku õigusega teatada teisele isikule tema vahistamisest või kinnipidamisest. Nagu teekaardis märgitud, ei tohiks selle õiguse kasutamine takistada kriminaalmenetluse nõuetekohast kulgemist.

| (24) | Käesoleva direktiiviga ei piirata nende siseriikliku õiguse sätete kohaldamist, mis on seotud kinnipidamiskohtades viibivate isikute ohutusega. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva direktiiviga ei piirata nende siseriikliku õiguse sätete kohaldamist, mis on seotud kinnipidamiskohtades viibivate isikute ohutusega.

| (25) | Liikmesriigid peaksid tagama, et kui nad annavad käesoleva direktiivi kohast teavet, pakutakse kahtlustatavale või süüdistatavale isikule vajaduse korral kirjalikku või suulist tõlget temale arusaadavas keeles direktiivis 2010/64/EL kehtestatud normide kohaselt. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid peaksid tagama, et kui nad annavad käesoleva direktiivi kohast teavet, pakutakse kahtlustatavale või süüdistatavale isikule vajaduse korral kirjalikku või suulist tõlget temale arusaadavas keeles direktiivis 2010/64/EL kehtestatud normide kohaselt.

| (26) | Kahtlustatavale või süüdistatavale isikule käesoleva direktiivi kohaselt teabe andmisel peaksid pädevad asutused pöörama erilist tähelepanu isikule, kes näiteks oma nooruse või vaimse või füüsilise seisundi tõttu ei suuda mõista kõnealuse teabe sisu või tähendust. |
| --- | --- |

(26)

Kahtlustatavale või süüdistatavale isikule käesoleva direktiivi kohaselt teabe andmisel peaksid pädevad asutused pöörama erilist tähelepanu isikule, kes näiteks oma nooruse või vaimse või füüsilise seisundi tõttu ei suuda mõista kõnealuse teabe sisu või tähendust.

| (27) | Kuriteo toimepanemises süüdistatavale isikule tuleks anda kogu teave süüdistuse kohta, et ta saaks ette valmistada enda kaitse ja et oleks tagatud õiglane menetlus. |
| --- | --- |

(27)

Kuriteo toimepanemises süüdistatavale isikule tuleks anda kogu teave süüdistuse kohta, et ta saaks ette valmistada enda kaitse ja et oleks tagatud õiglane menetlus.

| (28) | Kahtlustatavale või süüdistatavale isikule tuleks kiiresti anda teavet kuriteo kohta, mille toimepanekus teda kahtlustatakse või süüdistatakse, ilma et see kahjustaks käimasolevat uurimist, ja hiljemalt enne seda, kui politsei või muu pädev asutus teda esimest korda ametlikult küsitleb. Selle kuriteoga seonduvate tegude kirjeldus, mille toimepanekus isikut kahtlustatakse või süüdistatakse, sealhulgas kuriteo väidetava toimumise aeg ja koht, kui need on teada, ning väidetava süüteo võimalik õiguslik liigitus tuleks esitada piisavalt üksikasjalikult, arvestades kriminaalmenetluse etappi, milles tegude kirjeldus esitatakse, et kaitsta menetluse õiglust ja võimaldada kaitseõiguse tõhusat kasutamist. |
| --- | --- |

(28)

Kahtlustatavale või süüdistatavale isikule tuleks kiiresti anda teavet kuriteo kohta, mille toimepanekus teda kahtlustatakse või süüdistatakse, ilma et see kahjustaks käimasolevat uurimist, ja hiljemalt enne seda, kui politsei või muu pädev asutus teda esimest korda ametlikult küsitleb. Selle kuriteoga seonduvate tegude kirjeldus, mille toimepanekus isikut kahtlustatakse või süüdistatakse, sealhulgas kuriteo väidetava toimumise aeg ja koht, kui need on teada, ning väidetava süüteo võimalik õiguslik liigitus tuleks esitada piisavalt üksikasjalikult, arvestades kriminaalmenetluse etappi, milles tegude kirjeldus esitatakse, et kaitsta menetluse õiglust ja võimaldada kaitseõiguse tõhusat kasutamist.

| (29) | Kui kriminaalmenetluse käigus süüdistuse üksikasjad muutuvad sel määral, et see mõjutab oluliselt kahtlustatava või süüdistatava isiku positsiooni, tuleks see talle teatavaks teha, kui on vaja kaitsta menetluse õiglust, ning teha seda piisavalt aegsasti, et võimaldada kaitseõiguse tõhusat kasutamist. |
| --- | --- |

(29)

Kui kriminaalmenetluse käigus süüdistuse üksikasjad muutuvad sel määral, et see mõjutab oluliselt kahtlustatava või süüdistatava isiku positsiooni, tuleks see talle teatavaks teha, kui on vaja kaitsta menetluse õiglust, ning teha seda piisavalt aegsasti, et võimaldada kaitseõiguse tõhusat kasutamist.

| (30) | Dokumendid ja asjakohastel juhtudel fotod, audio- ja videosalvestised, mis siseriikliku õiguse kohaselt on olulised kahtlustatava või süüdistatava isiku vahistamise või kinnipidamise seaduslikkuse tõhusaks vaidlustamiseks, tuleks anda kõnealuse isiku või tema kaitsja käsutusse hiljemalt enne seda, kui pädevalt kohtult taotletakse otsust vahistamise või kinnipidamise seaduslikkuse kohta konventsiooni artikli 5 lõike 4 kohaselt, ja piisavalt aegsasti, et võimaldada tõhusalt kasutada õigust vaidlustada vahistamise või kinnipidamise seaduslikkust. |
| --- | --- |

(30)

Dokumendid ja asjakohastel juhtudel fotod, audio- ja videosalvestised, mis siseriikliku õiguse kohaselt on olulised kahtlustatava või süüdistatava isiku vahistamise või kinnipidamise seaduslikkuse tõhusaks vaidlustamiseks, tuleks anda kõnealuse isiku või tema kaitsja käsutusse hiljemalt enne seda, kui pädevalt kohtult taotletakse otsust vahistamise või kinnipidamise seaduslikkuse kohta konventsiooni artikli 5 lõike 4 kohaselt, ja piisavalt aegsasti, et võimaldada tõhusalt kasutada õigust vaidlustada vahistamise või kinnipidamise seaduslikkust.

| (31) | Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaks tutvumine siseriiklikus õiguses määratletud tõendusmaterjalidega, mis kas toetavad kahtlustatavat või süüdistatavat isikut või on tema vastu ja mis on asjaomases kriminaalasjas pädevate asutuste valduses, hõlmama tutvumist selliste materjalidega nagu dokumendid ja asjakohastel juhtudel fotod ning heli- ja videosalvestised. Selliseid materjale võivad pädevad asutused hoida toimikus või mis tahes muul asjakohasel viisil kooskõlas siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaks tutvumine siseriiklikus õiguses määratletud tõendusmaterjalidega, mis kas toetavad kahtlustatavat või süüdistatavat isikut või on tema vastu ja mis on asjaomases kriminaalasjas pädevate asutuste valduses, hõlmama tutvumist selliste materjalidega nagu dokumendid ja asjakohastel juhtudel fotod ning heli- ja videosalvestised. Selliseid materjale võivad pädevad asutused hoida toimikus või mis tahes muul asjakohasel viisil kooskõlas siseriikliku õigusega.

| (32) | Käesolevas direktiivis sätestatud juurdepääsu pädevate asutuste valduses olevatele tõendusmaterjalidele, mis toetavad kahtlustatavat või süüdistatavat isikut või on tema vastu, võib siseriiklike õigusaktide alusel keelata, kui sellise juurdepääsuga võib kaasneda tõsine oht teise isiku elule või põhiõigustele või kui see on rangelt vajalik olulise avaliku huvi kaitsmiseks. Seda juurdepääsu piirangut tuleb hinnata kahtlustatava või süüdistatava isiku kaitseõiguse seisukohalt, võttes arvesse kriminaalmenetluse eri etappe. Neid juurdepääsu piiranguid tuleks tõlgendada rangelt ning kooskõlas õiglase kohtuliku arutamise õiguse põhimõttega, mis on sätestatud konventsioonis ning mida Euroopa Inimõiguste Kohus on oma kohtupraktikas tõlgendanud. |
| --- | --- |

(32)

Käesolevas direktiivis sätestatud juurdepääsu pädevate asutuste valduses olevatele tõendusmaterjalidele, mis toetavad kahtlustatavat või süüdistatavat isikut või on tema vastu, võib siseriiklike õigusaktide alusel keelata, kui sellise juurdepääsuga võib kaasneda tõsine oht teise isiku elule või põhiõigustele või kui see on rangelt vajalik olulise avaliku huvi kaitsmiseks. Seda juurdepääsu piirangut tuleb hinnata kahtlustatava või süüdistatava isiku kaitseõiguse seisukohalt, võttes arvesse kriminaalmenetluse eri etappe. Neid juurdepääsu piiranguid tuleks tõlgendada rangelt ning kooskõlas õiglase kohtuliku arutamise õiguse põhimõttega, mis on sätestatud konventsioonis ning mida Euroopa Inimõiguste Kohus on oma kohtupraktikas tõlgendanud.

| (33) | Õigus tutvuda kohtuasja materjalidega ei tohiks piirata nende siseriikliku õiguse sätete täitmist, mis on seotud isikuandmete kaitse ja kaitstud tunnistajate asukohaga. |
| --- | --- |

(33)

Õigus tutvuda kohtuasja materjalidega ei tohiks piirata nende siseriikliku õiguse sätete täitmist, mis on seotud isikuandmete kaitse ja kaitstud tunnistajate asukohaga.

| (34) | Käesolevas direktiivis sätestatud kohtuasja materjalidega tutvumist tuleks võimaldada tasuta, piiramata siseriiklike õigusaktide selliste sätete kohaldamist, millega nõutakse tasu asjaomasele isikule või tema kaitsjale toimiku dokumentidest tehtavate koopiate või nende saatmise kulude eest. |
| --- | --- |

(34)

Käesolevas direktiivis sätestatud kohtuasja materjalidega tutvumist tuleks võimaldada tasuta, piiramata siseriiklike õigusaktide selliste sätete kohaldamist, millega nõutakse tasu asjaomasele isikule või tema kaitsjale toimiku dokumentidest tehtavate koopiate või nende saatmise kulude eest.

| (35) | Käesoleva direktiivi kohane teabe andmine tuleks pädevate asutuste poolt dokumenteerida kooskõlas siseriikliku õiguse kohase kehtiva dokumenteerimiskorraga, ilma et see kohustaks täiendavalt kasutusele võtma uusi mehhanisme või tekitaks täiendavat halduskoormust. |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva direktiivi kohane teabe andmine tuleks pädevate asutuste poolt dokumenteerida kooskõlas siseriikliku õiguse kohase kehtiva dokumenteerimiskorraga, ilma et see kohustaks täiendavalt kasutusele võtma uusi mehhanisme või tekitaks täiendavat halduskoormust.

| (36) | Kahtlustataval või süüdistataval isikul või tema kaitsjal peaks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele olema vaidlustamisõigus, kui pädevad asutused ei anna või keelduvad andmast asjakohast teavet või avalikustamast teatavaid kohtuasja materjale käesoleva direktiivi alusel. Selle õigusega ei kaasne liikmesriikidele kohustust näha ette konkreetne apellatsioonimenetlus, eraldi mehhanism või kaebuste menetlemise kord, mille kohaselt sellist teabe mitteandmist või selle andmisest keeldumist saaks vaidlustada. |
| --- | --- |

(36)

Kahtlustataval või süüdistataval isikul või tema kaitsjal peaks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele olema vaidlustamisõigus, kui pädevad asutused ei anna või keelduvad andmast asjakohast teavet või avalikustamast teatavaid kohtuasja materjale käesoleva direktiivi alusel. Selle õigusega ei kaasne liikmesriikidele kohustust näha ette konkreetne apellatsioonimenetlus, eraldi mehhanism või kaebuste menetlemise kord, mille kohaselt sellist teabe mitteandmist või selle andmisest keeldumist saaks vaidlustada.

| (37) | Ilma et see piiraks kohtulikku sõltumatust ning erinevusi liikmesriikide kohtusüsteemi korralduses, peaksid liikmesriigid andma asjaomastele ametnikele seoses käesoleva direktiivi eesmärkidega piisavat koolitust või seda toetama. |
| --- | --- |

(37)

Ilma et see piiraks kohtulikku sõltumatust ning erinevusi liikmesriikide kohtusüsteemi korralduses, peaksid liikmesriigid andma asjaomastele ametnikele seoses käesoleva direktiivi eesmärkidega piisavat koolitust või seda toetama.

| (38) | Liikmesriigid peaksid võtma kõik käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed. Mõnda sätet (näiteks kohustus anda kahtlustatavale või süüdistatavale tema õigustest teavet lihtsas ja arusaadavas keeles) saaks praktiliselt ja tõhusalt rakendada erinevate vahenditega, sealhulgas muude kui seadusandlike meetmetega, nagu pädevate asutuste asjakohane koolitus või lihtsas ja mitteerialases keeles koostatud õiguste deklaratsioon, mis oleks hõlpsasti arusaadav asjatundmatule isikule, kellel puuduvad teadmised kriminaalmenetlusõiguse kohta. |
| --- | --- |

(38)

Liikmesriigid peaksid võtma kõik käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed. Mõnda sätet (näiteks kohustus anda kahtlustatavale või süüdistatavale tema õigustest teavet lihtsas ja arusaadavas keeles) saaks praktiliselt ja tõhusalt rakendada erinevate vahenditega, sealhulgas muude kui seadusandlike meetmetega, nagu pädevate asutuste asjakohane koolitus või lihtsas ja mitteerialases keeles koostatud õiguste deklaratsioon, mis oleks hõlpsasti arusaadav asjatundmatule isikule, kellel puuduvad teadmised kriminaalmenetlusõiguse kohta.

| (39) | Käesolevas direktiivis sätestatud õigust saada vahistamisel kirjalikku teavet oma õiguste kohta tuleks nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) (7) kohaselt kohaldada mutatis mutandis ka isikute suhtes, kes vahistatakse Euroopa vahistamismääruse täitmise eesmärgil. Selleks et aidata liikmesriikidel koostada sellistele isikutele õiguste deklaratsiooni, esitatakse II lisas selle näidis. Õiguste deklaratsiooni näidis on soovituslik ja seda võidakse käesoleva direktiivi rakendamist käsitleva komisjoni aruande alusel või kõikide teekaardis kirjeldatud meetmete jõustamise järel muuta. |
| --- | --- |

(39)

Käesolevas direktiivis sätestatud õigust saada vahistamisel kirjalikku teavet oma õiguste kohta tuleks nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) (7) kohaselt kohaldada mutatis mutandis ka isikute suhtes, kes vahistatakse Euroopa vahistamismääruse täitmise eesmärgil. Selleks et aidata liikmesriikidel koostada sellistele isikutele õiguste deklaratsiooni, esitatakse II lisas selle näidis. Õiguste deklaratsiooni näidis on soovituslik ja seda võidakse käesoleva direktiivi rakendamist käsitleva komisjoni aruande alusel või kõikide teekaardis kirjeldatud meetmete jõustamise järel muuta.

| (40) | Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumeeskirjad. Liikmesriigid võivad laiendada käesolevas direktiivis sätestatud õigusi, et tagada kõrgem kaitstuse tase ka nendel juhtudel, mida käesolevas direktiivis ei ole otseselt reguleeritud. Kaitstuse tase ei tohiks mingil juhul langeda allapoole nõuetest, mis on sätestatud konventsioonis, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Inimõiguste Kohus oma kohtupraktikas. |
| --- | --- |

(40)

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumeeskirjad. Liikmesriigid võivad laiendada käesolevas direktiivis sätestatud õigusi, et tagada kõrgem kaitstuse tase ka nendel juhtudel, mida käesolevas direktiivis ei ole otseselt reguleeritud. Kaitstuse tase ei tohiks mingil juhul langeda allapoole nõuetest, mis on sätestatud konventsioonis, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Inimõiguste Kohus oma kohtupraktikas.

| (41) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse hartas tunnustatud põhimõtteid. Käesoleva direktiiviga soovitakse edendada eelkõige õigust vabadusele, õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ja kaitseõigust. Direktiivi rakendamisel tuleks sellest lähtuda. |
| --- | --- |

(41)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse hartas tunnustatud põhimõtteid. Käesoleva direktiiviga soovitakse edendada eelkõige õigust vabadusele, õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ja kaitseõigust. Direktiivi rakendamisel tuleks sellest lähtuda.

| (42) | Käesoleva direktiivi sätteid, mis vastavad konventsiooniga tagatud õigustele, tuleks järjepidevalt tõlgendada ja rakendada vastavalt nendele õigustele selliselt, nagu neid tõlgendatakse Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikas. |
| --- | --- |

(42)

Käesoleva direktiivi sätteid, mis vastavad konventsiooniga tagatud õigustele, tuleks järjepidevalt tõlgendada ja rakendada vastavalt nendele õigustele selliselt, nagu neid tõlgendatakse Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikas.

| (43) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühiste miinimumnõuete kehtestamist seoses õigusega saada kriminaalmenetluses teavet, ei saa saavutada liikmesriikide ühepoolse tegutsemise kaudu riiklikul, piirkondlikul ega kohalikul tasandil, ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(43)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühiste miinimumnõuete kehtestamist seoses õigusega saada kriminaalmenetluses teavet, ei saa saavutada liikmesriikide ühepoolse tegutsemise kaudu riiklikul, piirkondlikul ega kohalikul tasandil, ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (44) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(44)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on kõnealused liikmesriigid teatanud oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (45) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(45)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas direktiivis sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad kahtlustatavate või süüdistatavate isikute õigust saada teavet nende õiguste ja nende vastu esitatud süüdistuse kohta kriminaalmenetluses. Selles sätestatakse ka eeskirjad, mis käsitlevad nende isikute, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa vahistamismäärust, õigust saada teavet oma õiguste kohta.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse hetkest, mil liikmesriigi pädevad asutused on isikule teatavaks teinud, et teda kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteo toimepanekus, kuni menetluse lõpetamiseni, mille all mõistetakse lõpliku otsuse tegemist küsimuses, kas kahtlustatav või süüdistatav isik on kuriteo toime pannud, sealhulgas kohtuotsuse tegemine ja edasikaebamisotsus, kui see on asjakohane.

2.   Kui liikmesriigi õiguses on sätestatud pisirikkumiste eest karistuse määramine muu asutuse kui kriminaalasjades pädeva kohtu poolt ja kõnealuse karistuse määramise võib sellisesse kohtusse edasi kaevata, kohaldatakse käesolevat direktiivi üksnes kõnealuses kohtus pärast sellise edasikaebuse esitamist toimuvate menetluste suhtes.

Artikkel 3

Õigus saada teavet õiguste kohta

1.   Liikmesriik tagab, et kahtlustatavat või süüdistatavat isikut teavitatakse viivitamata vähemalt järgmistest siseriikliku õiguse alusel kohaldatavatest menetlusõigustest, et neid õigusi oleks võimalik tõhusalt kasutada:

| a) | õigus kasutada kaitsjat; |
| --- | --- |

a)

õigus kasutada kaitsjat;

| b) | õigus saada tasuta õigusnõustamist ja selle saamise tingimused; |
| --- | --- |

b)

õigus saada tasuta õigusnõustamist ja selle saamise tingimused;

| c) | õigus saada artikli 6 kohaselt teavet süüdistuse kohta; |
| --- | --- |

c)

õigus saada artikli 6 kohaselt teavet süüdistuse kohta;

| d) | õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele; |
| --- | --- |

d)

õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele;

| e) | õigus vaikida. |
| --- | --- |

e)

õigus vaikida.

2.   Liikmesriik tagab, et lõike 1 alusel esitatav teave antakse suuliselt või kirjalikult lihtsas ja arusaadavas keeles, võttes arvesse haavatavate isikute hulka kuuluvate kahtlustatavate või süüdistatavate isikute mis tahes erivajadusi.

Artikkel 4

Õiguste deklaratsioon vahistamise korral

1.   Liikmesriik tagab, et vahistatud või kinni peetud kahtlustatavale või süüdistatavale isikule antakse viivitamata kirjalik õiguste deklaratsioon. Isikule antakse võimalus tutvuda õiguste deklaratsiooniga ja tal lubatakse seda hoida enda valduses kogu tema kinnipidamise aja jooksul.

2.   Lisaks artikli 3 kohasele teabele sisaldab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud õiguste deklaratsioon teavet järgmiste õiguste kohta, mida kohaldatakse siseriikliku õiguse alusel:

| a) | õigus tutvuda kohtuasja materjalidega; |
| --- | --- |

a)

õigus tutvuda kohtuasja materjalidega;

| b) | õigus teavitada konsulaarasutusi ja ühte isikut; |
| --- | --- |

b)

õigus teavitada konsulaarasutusi ja ühte isikut;

| c) | õigus saada vältimatut arstiabi ning |
| --- | --- |

c)

õigus saada vältimatut arstiabi ning

| d) | tundide või päevade arv, millest rohkem ei tohi kahtlustatavat või süüdistatavat isikut enne kohtu ette toomist kinni pidada. |
| --- | --- |

d)

tundide või päevade arv, millest rohkem ei tohi kahtlustatavat või süüdistatavat isikut enne kohtu ette toomist kinni pidada.

3.   Õiguste deklaratsioon sisaldab ka põhiteavet siseriikliku õiguse kohaste võimaluste kohta vahistamise seaduslikkuse vaidlustamiseks, kinnipidamise läbivaatamise saavutamiseks või ajutise vabastamise taotlemiseks.

4.   Õiguste deklaratsioon koostatakse lihtsas ja arusaadavas keeles. Õiguste deklaratsiooni soovituslik näidis on esitatud I lisas.

5.   Liikmesriik tagab, et kahtlustatavale või süüdistatavale isikule antakse talle arusaadavas keeles kirjutatud õiguste deklaratsioon. Kui õiguste deklaratsioon ei ole sobivas keeles kättesaadav, teavitatakse kahtlustatavat või süüdistatavat isikut tema õigustest suuliselt temale arusaadavas keeles. Seejärel esitatakse õiguste deklaratsioon kahtlustatavale või süüdistatavale isikule talle arusaadavas keeles põhjendamatu viivituseta.

Artikkel 5

Õiguste deklaratsioon Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses

1.   Liikmesriik tagab, et isikule, kes vahistatakse Euroopa vahistamismääruse täitmise eesmärgil, antakse viivitamata asjakohane õiguste deklaratsioon, mis sisaldab teavet tema õiguste kohta vastavalt õigusele, millega rakendatakse raamotsust 2002/584/JSK vahistamismäärust täitvas liikmesriigis.

2.   Õiguste deklaratsioon koostatakse lihtsas ja arusaadavas keeles. Õiguste deklaratsiooni soovituslik näidis on esitatud II lisas.

Artikkel 6

Õigus saada teavet süüdistuse kohta

1.   Liikmesriik tagab, et kahtlustatavale või süüdistatavale isikule antakse teavet kuriteo kohta, mille toimepanemises teda kahtlustatakse või süüdistatakse. Seda teavet antakse viivitamata ja vajaliku üksikasjalikkusega, et tagada õiglane menetlus ning võimaldada tõhusalt kasutada kaitseõigust.

2.   Liikmesriik tagab, et kahtlustatavale või süüdistatavale isikule, kes vahistatakse või peetakse kinni, teatatakse tema vahistamise või kinnipidamise põhjused, sealhulgas kuritegu, mille toimepanemises teda kahtlustatakse või süüdistatakse.

3.   Liikmesriik tagab, et hiljemalt süüdistuse asjaolude esitamisel kohtule antakse üksikasjalikku teavet süüdistuse kohta, sealhulgas kuriteo olemuse ja liigi ning süüdistatava isiku kuriteos osalemise laadi kohta.

4.   Liikmesriik tagab, et kahtlustatavat või süüdistatavat isikut teavitatakse viivitamata muudatustest käesoleva artikli kohaselt antavas teabes, kui see on vajalik õiglase menetluse tagamiseks.

Artikkel 7

Õigus tutvuda kohtuasja materjalidega

1.   Kui kriminaalmenetluse raames isik vahistatakse ja peetakse kinni, tagab liikmesriik, et vahistatud isikule või tema kaitsjale tehakse kättesaadavaks konkreetse kohtuasjaga seotud dokumendid, mis on pädevate asutuste valduses ning mis on olulised vahistamise või kinnipidamise seaduslikkuse tõhusaks vaidlustamiseks siseriiklike õigusaktide alusel.

2.   Liikmesriik tagab, et kahtlustatavale või süüdistatavale isikule või tema kaitsjale antakse juurdepääs vähemalt kõigile kahtlustatavat või süüdistatavat isikut toetavatele või tema vastu kogutud tõendusmaterjalidele, mis on pädevate asutuste valduses, et tagada õiglane menetlus ja ette valmistada kaitse.

3.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, antakse võimalus lõikes 2 nimetatud materjalidega tutvumiseks aegsasti, et oleks võimalik tõhusalt kasutada kaitseõigust, ning hiljemalt süüdistuse asjaolude esitamisel kohtule. Kui pädevad asutused saavad oma valdusse täiendavat tõendusmaterjali, antakse sellele juurdepääs aegsasti, et seda oleks võimalik arvesse võtta.

4.   Erandina lõigetest 2 ja 3 võib tingimusel, et see ei piira õigust õiglasele kohtulikule arutamisele, keelduda juurdepääsu võimaldamisest teatavatele materjalidele, kui see võib tõsiselt ohustada teise isiku elu või põhiõigusi või kui see on rangelt vajalik olulise avaliku huvi kaitsmiseks, näiteks juhul, kui materjalidega tutvumine ohustaks käimasolevat uurimist või kui see võib tõsiselt kahjustada kriminaalmenetluse asukohaliikmesriigi julgeolekut. Liikmesriik tagab, et otsuse mitte avaldada teatavaid materjale kooskõlas käesoleva lõikega teeb siseriikliku õiguse menetluste kohaselt õigusasutus või vähemalt on selline otsus võimalik kohtus läbi vaadata.

5.   Käesolevas artiklis osutatud materjalidega tutvumine on tasuta.

Artikkel 8

Kontrollimine ja õiguskaitsevahendid

1.   Liikmesriik tagab, et kui kahtlustatavat või süüdistatavat isikut teavitatakse artiklite 3–6 kohaselt, dokumenteeritakse see vastavalt asjaomase liikmesriigi õiguses sätestatud dokumenteerimiskorrale.

2.   Liikmesriik tagab, et kahtlustataval või süüdistataval isikul või tema kaitsjal on kooskõlas siseriiklikes õigusaktides sätestatud menetlusega vaidlustamisõigus, kui pädevad asutused ei anna või keelduvad andmast käesoleva direktiivi alusel teavet.

Artikkel 9

Koolitus

Ilma et see piiraks kohtulikku sõltumatust ja kohtusüsteemi korralduse erinevusi liidus, nõuab liikmesriik neilt, kes vastutavad kriminaalmenetluses osalevate kohtunike, prokuröride, politsei- ja kohtutöötajate koolituse eest, nõuetekohase koolituse tagamist, pidades silmas käesoleva direktiivi eesmärke.

Artikkel 10

Kaitse taseme säilitamine

Ühtegi käesoleva direktiivi sätet ei tõlgendata harta, konventsiooni, rahvusvahelise õiguse teiste asjakohaste sätete ega liikmesriikide õiguse alusel tagatud kõrgemat kaitse taset pakkuvate õiguste või menetluslike tagatiste piiramisena või nende suhtes erandi kehtestamisena.

Artikkel 11

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 2. juuniks 2014.

2.   Liikmesriigid edastavad kõnealuste meetmete teksti komisjonile.

3.   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise meetodi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 12

Aruandlus

Komisjon esitab hiljemalt 2. juuniks 2015 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse, millises ulatuses on liikmesriigid võtnud käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikke meetmeid, ning millele vajaduse korral lisatakse seadusandlikke ettepanekuid.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 22. mai 2012

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 48.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT C 12, 15.1.2001, lk 10.

3

(4)  ELT C 295, 4.12.2009, lk 1.

4

(5)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

5

(6)  ELT L 280, 26.10.2010, lk 1.

6

(7)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

7

---

I LISA

Image

Õiguste deklaratsiooni soovituslik näidis

Käesoleva näidise ainus eesmärk on abistada riiklikke ametiasutusi õiguste deklaratsiooni koostamisel riiklikul tasandil. Liikmesriigid ei ole kohustatud seda näidist kasutama. Õiguste deklaratsiooni koostamisel võivad liikmesriigid seda näidist muuta, et viia see kooskõlla oma riiklike eeskirjadega ja lisada vajalikku teavet. Liikmesriigi koostatud õiguste deklaratsioon tuleb esitada vahistamisel või kinnipidamisel. See aga ei takista liikmesriikidel anda kahtlustatavale või süüdistatavale isikule kirjalikku teavet muudes olukordades kriminaalmenetluse ajal.

A.   ÕIGUS KASUTADA KAITSJA ABI / SAADA ÕIGUSABI

Teil on õigus rääkida konfidentsiaalselt kaitsjaga. Kaitsja on politseist sõltumatu. Kui vajate abi kaitsjaga ühenduse võtmiseks, pöörduge politsei poole ja nad aitavad Teid. Teatud juhtudel võib kaitsja abi olla tasuta. Küsige politseilt selle kohta rohkem teavet.

B.   TEAVE SÜÜDISTUSE KOHTA

Teil on õigus teada saada, miks Teid on vahistatud või kinni peetud ja milles Teid kahtlustatakse.

C.   SUULINE JA KIRJALIK TÕLGE

Kui Te ei räägi või ei mõista politseis või muus pädevas asutuses kasutatavat keelt, on Teil õigus kasutada tõlgi abi tasuta. Tõlk võib aidata Teil rääkida kaitsjaga ning ta on kohustatud hoidma selle vestluse sisu konfidentsiaalsena. Teil on õigus saada tõlge vähemalt põhidokumentide asjakohastest lõikudest, sealhulgas kohtuniku määrusest, mille alusel Teid vahistati või vahi all hoitakse, süüdistusest ja kohtuotsusest. Teatud juhtudel võite saada suulise tõlke või kokkuvõtte.

D.   ÕIGUS VAIKIDA

Politsei või muu pädeva asutuse korraldatud küsitlusel ei ole Te kohustatud vastama küsimustele väidetava süüteo kohta. Kaitsja saab aidata Teil sellekohast otsust teha.

E.   JUURDEPÄÄS DOKUMENTIDELE

Kui Teid on vahistatud ja kinni peetud, on Teil (või Teie kaitsjal) õigus tutvuda põhidokumentidega, mida vajate vahistamise või kinnipidamise vaidlustamiseks. Kui Teie kohtuasi jõuab kohtusse, on Teil (või Teie kaitsjal) õigus tutvuda Teid toetavate või Teie vastu kogutud tõendusmaterjalidega.

F.   ÕIGUS TEAVITADA KEDAGI OMA VAHISTAMISEST VÕI KINNIPIDAMISEST / TEAVITADA KONSULAATI VÕI SAATKONDA

Kui Teid on vahistatud või kinni peetud, peaksite ütlema politseile, kui soovite kedagi kinnipidamisest teavitada, näiteks pereliiget või tööandjat. Teatavatel juhtudel võidakse ajutiselt piirata õigust teavitada teisi isikuid Teie kinnipidamisest. Politsei annab Teile sellekohast teavet.

Kui olete välismaalane, teatage politseile oma soovist teavitada kinnipidamisest konsulaarasutust või saatkonda. Ühtlasi teatage politseile oma soovist ühendust võtta konsulaarasutuse või saatkonna töötajaga.

G.   VÄLTIMATU ARSTIABI

Kui Teid on vahistatud või kinni peetud, on Teil õigus saada vältimatut arstiabi. Teatage politseile, kui vajate vältimatut arstiabi.

H.   KINNIPIDAMISE KESTUS

Pärast vahistamist võib Teid kinni pidada maksimaalselt ... [tundi/päeva]. Selle aja lõppedes tuleb Teid kas vabaks lasta või toimetada kohtuniku juurde, kes teeb otsuse Teie edasise kinnipidamise kohta. Küsige kaitsjalt või kohtunikult teavet võimaluse kohta vaidlustada vahistamine, nõuda kinnipidamise läbivaatamist või taotleda ajutist vabastamist.

---

II LISA

Image

Euroopa vahistamismääruse alusel vahistatud isiku õiguste deklaratsiooni soovituslik näidis

Käesoleva näidise ainus eesmärk on abistada riiklikke ametiasutusi õiguste deklaratsiooni koostamisel riiklikul tasandil. Liikmesriigid ei ole kohustatud seda näidist kasutama. Õiguste deklaratsiooni koostamisel võivad liikmesriigid seda näidist muuta, et viia see kooskõlla oma riiklike eeskirjadega ja lisada vajalikku teavet.

A.   TEAVE EUROOPA VAHISTAMISMÄÄRUSE KOHTA

Teil on õigus saada sisulist teavet selle Euroopa vahistamismääruse sisu kohta, mille alusel Teid on vahistatud.

B.   ÕIGUS KASUTADA KAITSJA ABI

Teil on õigus rääkida konfidentsiaalselt kaitsjaga. Kaitsja on politseist sõltumatu. Kui vajate abi kaitsjaga ühenduse võtmiseks, pöörduge politsei poole ja nad aitavad Teid. Teatavatel juhtudel võib kaitsja abi olla tasuta. Küsige politseilt selle kohta rohkem teavet.

C.   SUULINE JA KIRJALIK TÕLGE

Kui Te ei räägi või ei mõista politseis või muus pädevas asutuses kasutatavat keelt, on Teil õigus kasutada tõlgi abi tasuta. Tõlk võib aidata Teil rääkida kaitsjaga ning ta on kohustatud hoidma selle vestluse sisu konfidentsiaalsena. Teil on õigus saada Euroopa vahistamismääruse tõlge Teile arusaadavasse keelde. Teatavatel juhtudel võite saada suulise tõlke või kokkuvõtte.

D.   NÕUSTUMISE VÕIMALUS

Te võite nõustuda või mitte nõustuda üleandmisega riigile, kes Teid otsib. Teie nõusolek kiirendaks menetlust. [Teatavate liikmesriikide võimalik lisandus: sellise otsuse hilisem muutmine võib olla keeruline, kui mitte võimatu.] Küsige ametiisikutelt või oma kaitsjalt selle kohta rohkem teavet.

E.   ÄRAKUULAMINE

Kui Te ei nõustu üleandmisega, on Teil õigus nõuda, et kohtunik Teid ära kuulaks.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 1.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/11

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 458/2012,

31. mai 2012,

millega rakendatakse määruse (EL) nr 377/2012 (mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid) artikli 11 lõiget 1

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EL) nr 377/2012, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 3. mail 2012 vastu määruse (EL) nr 377/2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 3. mail 2012 vastu määruse (EL) nr 377/2012.

| (2) | Pidades silmas Guinea-Bissau olukorra tõsidust ja kooskõlas nõukogu 31. mai 2012. aasta otsusega 2012/285/ÜVJP, mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid, (2) tuleks kanda täiendavad isikud määruse (EL) nr 377/2012 I lisas sätestatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas Guinea-Bissau olukorra tõsidust ja kooskõlas nõukogu 31. mai 2012. aasta otsusega 2012/285/ÜVJP, mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid, (2) tuleks kanda täiendavad isikud määruse (EL) nr 377/2012 I lisas sätestatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 377/2012 I lisas esitatud loetelu asendatakse lisas toodud loeteluga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 119, 4.5.2012, lk 1.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 36.

2

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

Artiklis 1 osutatud isikute loetelu

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sünnikuupäev ja -koht, passi/isikutunnistuse number jne) | Loetellu kandmise põhjused | Määramise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kindral António INJAI (teise nimega António INDJAI) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 20. jaanuar 1955
  Sünnikoht: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guinea-Bissau
  Vanemad: Wasna Injai ja Quiritche Cofte
  Ametinimetus: kindralleitnant, relvajõudude staabiülem
  Pass: diplomaatiline pass AAID00435
  Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013 | António Injai osales isiklikult 1. aprilli 2010. aasta mässu kavandamisel ja juhtimisel. Mäss kulmineerus peaminister Carlo Gomez Juniori ja relvajõudude staabiülema José Zamora Induta ebaseadusliku kinnipidamisega; 2012. aasta valimisperioodil tegi Injai relvajõudude staabiülemana avaldusi, milles ta ähvardas valitud ametivõime kukutada ja valimisprotsessi lõpetada; António Injai osales 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde operatiivses planeerimises.
  Riigipöörde järel väljastas hunta „Military Command” esimese kommünikee kindral Injai juhitud relvajõudude peastaap. | 3.5.2012 |
| 2. | Kindralmajor Mamadu TURE (N'KRUMAH) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 26. aprill 1947
  Ametinimetus: relvajõudude staabiülema asetäitja
  Diplomaatiline pass nr DA0002186
  Väljaandmise kuupäev: 30.3.2007
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 26.8.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 3.5.2012 |
| 3. | Kindral Estêvão NA MENA | Sünnikuupäev: 7. märts 1956
  Ametinimetus: relvajõudude peainspektor | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 3.5.2012 |
| 4. | Brigaadikindral Ibraima CAMARA (teise nimega „Papa Camara”) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 11. mai 1964
  Vanemad: Suareba Camara ja Sale Queita
  Ametinimetus: õhujõudude staabiülem
  Diplomaatiline pass nr AAID00437
  Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 3.5.2012 |
| 5. | Kolonelleitnant Daba NA WALNA (teise nimega Daba Na Walna) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 6. juuni 1966
  Vanemad: Samba Naualna ja In-Uasne Nanfafe
  Ametinimetus: hunta „Military Command” pressiesindaja
  Pass nr SA 0000417
  Väljaandmise kuupäev: 29.10.2003
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 10.3.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 3.5.2012 |
| 6. | Kindral Augusto MÁRIO CÓ | Ametinimetus: maavägede staabiülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 3.5.2012 |
| 7. | Kindral Saya Braia Na NHAPKA | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: presidendi turvameeskonna ülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 8. | Kolonel Tomás DJASSI | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 18. september 1968
  Ametinimetus: kaitseväe komandör
  Pass: AAIS00820
  Väljaandmise kuupäev: 24.11.2010
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 27.4.2012 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik | 1.6.2012 |
| 9. | Kolonel Cranha DANFÁ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi operatsioonide juht | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik | 1.6.2012 |
| 10. | Kolonel Celestino de CARVALHO | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 14.6.1955
  Vanemad: Domingos de Carvalho ja Josefa Cabral
  Ametinimetus: riikliku kaitseinstituudi president
  Pass: diplomaatiline pass DA0002166
  Väljaandmise kuupäev: 19.2.2007
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Endine õhujõudude staabiülem. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”. | 1.6.2012 |
| 11. | Kapten (merevägi) Sanhá CLUSSÉ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 28. september 1965
  Vanemad: Clusse Mutcha ja Dalu Imbungue
  Ametinimetus: mereväe staabiülema kohusetäitja
  Pass: SA 0000515
  Väljaandmise kuupäev: 8.12.2003
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 29.8.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”. | 1.6.2012 |
| 12. | Kolonelleitnant Júlio NHATE | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünniaasta: 1972
  Ametinimetus: langevarjurügemendi ülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Júlio Nhate juhtis sõjaväelist operatsiooni, millega toetati 12. aprilli 2012. aasta riigipööret. | 1.6.2012 |
| 13. | Kolonelleitnant Tchipa NA BIDON | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 28. mai 1954
  Vanemad: „Nabidom”
  Ametinimetus: sõjaväeluure ülem
  Pass: diplomaatiline pass DA0001564
  Väljaandmise kuupäev: 30.11.2005
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.5.2011 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 14. | Kolonelleitnant Tcham NA MAN (teise nimega Namam) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 27. veebruar 1953
  Vanemad: Biute Naman ja Ndjade Na Noa
  Ametinimetus: relvajõudude sõjaväehaigla juht
  Pass: SA0002264
  Väljaandmise kuupäev: 24.7.2006
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 23.7.2009 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Tcham Na Man on samuti sõjaväe kõrgema väejuhatuse liige. | 1.6.2012 |
| 15. | Major Samuel FERNANDES | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 22. jaanuar 1965
  Vanemad: José Fernandes ja Segunda Iamite
  Ametinimetus: kaitseväe operatsioonide ülema assistent
  Pass: AAIS00048
  Väljaandmise kuupäev: 24.3.2009
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 24.3.2012 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 16. | Major Idrissa DJALÓ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 6. jaanuar 1962
  Ametinimetus: relvajõudude staabiülema protokollinõunik | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Ta oli üks esimestest ohvitseridest, kes väljendas avalikult poolehoidu huntale „Military Command”, allkirjastades ühe nende esimestest kommünikeedest (nr 5, kuupäevaga 13. aprill). Major Djaló töötab ka sõjaväeluure heaks. | 1.6.2012 |
| 17. | Ülem (merevägi) Bion NA TCHONGO (teise nimega Nan Tchongo | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 8. aprill 1961
  Vanemad: Cunha Nan Tchongo ja Bucha Natcham
  Ametinimetus: mereväeluure ülem
  Pass: diplomaatiline pass DA0001565
  Väljaandmise kuupäev: 1.12.2005
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 30.11.2008 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 18. | Ülem (merevägi) Agostinho Sousa CORDEIRO | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 28. mai 1962
  Vanemad: Luis Agostinho Cordeiro ja Domingas Soares
  Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi logistikaülem
  Pass: SA0000883
  Väljaandmise kuupäev: 14.4.2004
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 19. | Kapten Paulo SUNSAI | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: põhjapiirkonna sõjaväeülema assistent | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 20. | Leitnant Lassana CAMARÁ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: relvajõudude finantsteenistuste ülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Vastutav tollile, transpordi peadirektoraadile ning piirivalve ja migratsiooni peadirektoraadile kuuluvate riiklike vahendite väärkasutamise eest. Nende vahenditega rahastatakse huntat „Military Command”. | 1.6.2012 |
| 21. | Leitnant Julio NA MAN | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: relvajõudude staabiülema abi | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Leitnant Na Man oli tegev 12. aprilli riigipöörde operatiivjuhtimises, tegutsedes António Injai käsul. Samuti on ta hunta „Military Command” nimel osalenud kohtumistel poliitiliste parteidega. | 1.6.2012 |

Nimi

Identifitseeriv teave (sünnikuupäev ja -koht, passi/isikutunnistuse number jne)

Loetellu kandmise põhjused

Määramise kuupäev

1.

Kindral António INJAI (teise nimega António INDJAI)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 20. jaanuar 1955

Sünnikoht: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guinea-Bissau

Vanemad: Wasna Injai ja Quiritche Cofte

Ametinimetus: kindralleitnant, relvajõudude staabiülem

Pass: diplomaatiline pass AAID00435

Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013

António Injai osales isiklikult 1. aprilli 2010. aasta mässu kavandamisel ja juhtimisel. Mäss kulmineerus peaminister Carlo Gomez Juniori ja relvajõudude staabiülema José Zamora Induta ebaseadusliku kinnipidamisega; 2012. aasta valimisperioodil tegi Injai relvajõudude staabiülemana avaldusi, milles ta ähvardas valitud ametivõime kukutada ja valimisprotsessi lõpetada; António Injai osales 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde operatiivses planeerimises.

Riigipöörde järel väljastas hunta „Military Command” esimese kommünikee kindral Injai juhitud relvajõudude peastaap.

3.5.2012

2.

Kindralmajor Mamadu TURE (N'KRUMAH)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 26. aprill 1947

Ametinimetus: relvajõudude staabiülema asetäitja

Diplomaatiline pass nr DA0002186

Väljaandmise kuupäev: 30.3.2007

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 26.8.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

3.5.2012

3.

Kindral Estêvão NA MENA

Sünnikuupäev: 7. märts 1956

Ametinimetus: relvajõudude peainspektor

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

3.5.2012

4.

Brigaadikindral Ibraima CAMARA (teise nimega „Papa Camara”)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 11. mai 1964

Vanemad: Suareba Camara ja Sale Queita

Ametinimetus: õhujõudude staabiülem

Diplomaatiline pass nr AAID00437

Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

3.5.2012

5.

Kolonelleitnant Daba NA WALNA (teise nimega Daba Na Walna)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 6. juuni 1966

Vanemad: Samba Naualna ja In-Uasne Nanfafe

Ametinimetus: hunta „Military Command” pressiesindaja

Pass nr SA 0000417

Väljaandmise kuupäev: 29.10.2003

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 10.3.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

3.5.2012

6.

Kindral Augusto MÁRIO CÓ

Ametinimetus: maavägede staabiülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

3.5.2012

7.

Kindral Saya Braia Na NHAPKA

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: presidendi turvameeskonna ülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

8.

Kolonel Tomás DJASSI

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 18. september 1968

Ametinimetus: kaitseväe komandör

Pass: AAIS00820

Väljaandmise kuupäev: 24.11.2010

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 27.4.2012

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik

1.6.2012

9.

Kolonel Cranha DANFÁ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi operatsioonide juht

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik

1.6.2012

10.

Kolonel Celestino de CARVALHO

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 14.6.1955

Vanemad: Domingos de Carvalho ja Josefa Cabral

Ametinimetus: riikliku kaitseinstituudi president

Pass: diplomaatiline pass DA0002166

Väljaandmise kuupäev: 19.2.2007

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Endine õhujõudude staabiülem. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”.

1.6.2012

11.

Kapten (merevägi) Sanhá CLUSSÉ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 28. september 1965

Vanemad: Clusse Mutcha ja Dalu Imbungue

Ametinimetus: mereväe staabiülema kohusetäitja

Pass: SA 0000515

Väljaandmise kuupäev: 8.12.2003

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 29.8.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”.

1.6.2012

12.

Kolonelleitnant Júlio NHATE

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünniaasta: 1972

Ametinimetus: langevarjurügemendi ülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Júlio Nhate juhtis sõjaväelist operatsiooni, millega toetati 12. aprilli 2012. aasta riigipööret.

1.6.2012

13.

Kolonelleitnant Tchipa NA BIDON

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 28. mai 1954

Vanemad: „Nabidom”

Ametinimetus: sõjaväeluure ülem

Pass: diplomaatiline pass DA0001564

Väljaandmise kuupäev: 30.11.2005

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.5.2011

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

14.

Kolonelleitnant Tcham NA MAN (teise nimega Namam)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 27. veebruar 1953

Vanemad: Biute Naman ja Ndjade Na Noa

Ametinimetus: relvajõudude sõjaväehaigla juht

Pass: SA0002264

Väljaandmise kuupäev: 24.7.2006

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 23.7.2009

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Tcham Na Man on samuti sõjaväe kõrgema väejuhatuse liige.

1.6.2012

15.

Major Samuel FERNANDES

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 22. jaanuar 1965

Vanemad: José Fernandes ja Segunda Iamite

Ametinimetus: kaitseväe operatsioonide ülema assistent

Pass: AAIS00048

Väljaandmise kuupäev: 24.3.2009

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 24.3.2012

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

16.

Major Idrissa DJALÓ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 6. jaanuar 1962

Ametinimetus: relvajõudude staabiülema protokollinõunik

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Ta oli üks esimestest ohvitseridest, kes väljendas avalikult poolehoidu huntale „Military Command”, allkirjastades ühe nende esimestest kommünikeedest (nr 5, kuupäevaga 13. aprill). Major Djaló töötab ka sõjaväeluure heaks.

1.6.2012

17.

Ülem (merevägi) Bion NA TCHONGO (teise nimega Nan Tchongo

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 8. aprill 1961

Vanemad: Cunha Nan Tchongo ja Bucha Natcham

Ametinimetus: mereväeluure ülem

Pass: diplomaatiline pass DA0001565

Väljaandmise kuupäev: 1.12.2005

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 30.11.2008

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

18.

Ülem (merevägi) Agostinho Sousa CORDEIRO

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 28. mai 1962

Vanemad: Luis Agostinho Cordeiro ja Domingas Soares

Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi logistikaülem

Pass: SA0000883

Väljaandmise kuupäev: 14.4.2004

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

19.

Kapten Paulo SUNSAI

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: põhjapiirkonna sõjaväeülema assistent

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

20.

Leitnant Lassana CAMARÁ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: relvajõudude finantsteenistuste ülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Vastutav tollile, transpordi peadirektoraadile ning piirivalve ja migratsiooni peadirektoraadile kuuluvate riiklike vahendite väärkasutamise eest. Nende vahenditega rahastatakse huntat „Military Command”.

1.6.2012

21.

Leitnant Julio NA MAN

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: relvajõudude staabiülema abi

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Leitnant Na Man oli tegev 12. aprilli riigipöörde operatiivjuhtimises, tegutsedes António Injai käsul. Samuti on ta hunta „Military Command” nimel osalenud kohtumistel poliitiliste parteidega.

1.6.2012

---

| 1.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 459/2012,

29. mai 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007 ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 6) heitega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv), (2) eriti selle artikli 39 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 715/2007 ja komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (3) on kehtestatud ühised tehnilised nõuded mootorsõidukite ja nende varuosade tüübikinnitusele seoses nende heitega, eeskirjad kasutusel olevate sõidukite vastavuse kontrollimise, saastetõrjeseadmete kulumiskindluse, pardadiagnostikasüsteemide (OBD-süsteemid), kütusekulu mõõtmise ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 715/2007 ja komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (3) on kehtestatud ühised tehnilised nõuded mootorsõidukite ja nende varuosade tüübikinnitusele seoses nende heitega, eeskirjad kasutusel olevate sõidukite vastavuse kontrollimise, saastetõrjeseadmete kulumiskindluse, pardadiagnostikasüsteemide (OBD-süsteemid), kütusekulu mõõtmise ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse kohta.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 715/2007 on sätestatud, et tuleb määratleda tahkete osakeste arvu osas piirmäär ottomootoriga sõidukite jaoks, mis kiidetakse heaks Euro 6 standardi kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 715/2007 on sätestatud, et tuleb määratleda tahkete osakeste arvu osas piirmäär ottomootoriga sõidukite jaoks, mis kiidetakse heaks Euro 6 standardi kohaselt.

| (3) | Sõidukite poolt õhku heidetavad tahked osakesed võivad ladestuda inimeste kopsualveoolides, mis võib põhjustada hingamisteede ja südame-veresoonkonnahaigusi ning suurenenud suremust. Seega on üldsuse huvides tagada kõrgetasemeline kaitse nende tahkete osakeste eest. |
| --- | --- |

(3)

Sõidukite poolt õhku heidetavad tahked osakesed võivad ladestuda inimeste kopsualveoolides, mis võib põhjustada hingamisteede ja südame-veresoonkonnahaigusi ning suurenenud suremust. Seega on üldsuse huvides tagada kõrgetasemeline kaitse nende tahkete osakeste eest.

| (4) | Praegu kasutatakse ottomootoriga sõidukite tahkete osakeste heite mõõtmiseks diiselmootoriga sõidukite jaoks väljatöötatud tahkete osakeste mõõtmise programmi (Particulate Measurement Programme – PMP). On aga tõendeid selle kohta, et ottomootoriga sõiduki tahkete osakeste heite suuruseline jaotus ja keemiline koostis erineb diiselmootoriga sõiduki omast. Nii tahkete osakeste suuruselist jaotumist ja keemilist koostist kui ka praeguse mõõtmistehnika tõhusust kahjulike tahkete osakeste heite vähendamisel tuleks pidevalt kontrollida. Ottomootoriga sõidukite puhul kasutatav kõnealune mõõtmisprogramm oleks tulevikus vaja läbi vaadata. |
| --- | --- |

(4)

Praegu kasutatakse ottomootoriga sõidukite tahkete osakeste heite mõõtmiseks diiselmootoriga sõidukite jaoks väljatöötatud tahkete osakeste mõõtmise programmi (Particulate Measurement Programme – PMP). On aga tõendeid selle kohta, et ottomootoriga sõiduki tahkete osakeste heite suuruseline jaotus ja keemiline koostis erineb diiselmootoriga sõiduki omast. Nii tahkete osakeste suuruselist jaotumist ja keemilist koostist kui ka praeguse mõõtmistehnika tõhusust kahjulike tahkete osakeste heite vähendamisel tuleks pidevalt kontrollida. Ottomootoriga sõidukite puhul kasutatav kõnealune mõõtmisprogramm oleks tulevikus vaja läbi vaadata.

| (5) | Selliste tavapäraste kaudsissepritsega mootorite puhul, kus kütus pritsitakse sisselasketorustikku või sisselaskekanalisse, mitte põlemiskambrisse, on tahkete osakeste heide praeguste teadmiste kohaselt väike. Seega tundub olevat õigustatud kasutada regulatiivmeetmeid praegu ainult otsesissepritsega sõidukite puhul, kuid jätkata tuleks kõikide ottomootorite osas tahkete osakeste heite uurimist ja jälgimist, eelkõige nii tahkete osakeste heite suuruselist jaotumist ja keemilist koostist kui ka tegelikes sõidutingimustes tekkivaid heiteid, ning komisjon peaks vajaduse korral soovitama uusi regulatiivmeetmeid, võttes ühtlasi arvesse ka kaudsissepritsega mootorite tulevast turuosa. |
| --- | --- |

(5)

Selliste tavapäraste kaudsissepritsega mootorite puhul, kus kütus pritsitakse sisselasketorustikku või sisselaskekanalisse, mitte põlemiskambrisse, on tahkete osakeste heide praeguste teadmiste kohaselt väike. Seega tundub olevat õigustatud kasutada regulatiivmeetmeid praegu ainult otsesissepritsega sõidukite puhul, kuid jätkata tuleks kõikide ottomootorite osas tahkete osakeste heite uurimist ja jälgimist, eelkõige nii tahkete osakeste heite suuruselist jaotumist ja keemilist koostist kui ka tegelikes sõidutingimustes tekkivaid heiteid, ning komisjon peaks vajaduse korral soovitama uusi regulatiivmeetmeid, võttes ühtlasi arvesse ka kaudsissepritsega mootorite tulevast turuosa.

| (6) | Määruses (EÜ) nr 692/2008 on sätestatud tahkete osakeste arvu osas Euro 6 piirmääraks diiselmootoriga sõidukite heites 6 × 1011 kilomeetri kohta. Tehnoloogiast sõltumatu õigusloome põhimõtte kohaselt peaks ottomootoriga sõidukite vastav Euro 6 heite piirmäär olema sama, kuna ei ole tõendeid, mille alusel oleks võimalik teha järeldus, et ottomootoriga sõiduki poolt õhku heidetavate tahkete osakeste spetsiifiline toksilisus on väiksem kui diiselmootoriga sõiduki poolt õhku heidetavatel tahketel osakestel. |
| --- | --- |

(6)

Määruses (EÜ) nr 692/2008 on sätestatud tahkete osakeste arvu osas Euro 6 piirmääraks diiselmootoriga sõidukite heites 6 × 1011 kilomeetri kohta. Tehnoloogiast sõltumatu õigusloome põhimõtte kohaselt peaks ottomootoriga sõidukite vastav Euro 6 heite piirmäär olema sama, kuna ei ole tõendeid, mille alusel oleks võimalik teha järeldus, et ottomootoriga sõiduki poolt õhku heidetavate tahkete osakeste spetsiifiline toksilisus on väiksem kui diiselmootoriga sõiduki poolt õhku heidetavatel tahketel osakestel.

| (7) | Oodatakse, et saab kättesaadavaks tõhus järeltöötlustehnoloogia – bensiinimootori tahkete osakeste filtrid (gasoline particle filters – GPF) – ottomootoriga sõidukite tahkete osakeste heite vähendamiseks, mis oleks võimalik mõistliku kuluga võtta kasutusele mõnes Euro 6 sõidukis. Lisaks on tõenäoline, et kolme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklis 10 sätestatud kohustuslikke Euro 6 standardiga seotud tähtpäevasid võib saavutada tahkete osakeste arvu asjakohase vähenemise heites mootorisiseste lahenduste abil ning paljude rakenduste puhul oluliselt väiksema kuluga. Kõik mootoritega seotud meetmed peavad olema kohaldatavad kõikides mootorite töötingimustes, et järeltöötlustehnoloogia puudumisel heide tegelikes sõidutingimustes ei suureneks. |
| --- | --- |

(7)

Oodatakse, et saab kättesaadavaks tõhus järeltöötlustehnoloogia – bensiinimootori tahkete osakeste filtrid (gasoline particle filters – GPF) – ottomootoriga sõidukite tahkete osakeste heite vähendamiseks, mis oleks võimalik mõistliku kuluga võtta kasutusele mõnes Euro 6 sõidukis. Lisaks on tõenäoline, et kolme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklis 10 sätestatud kohustuslikke Euro 6 standardiga seotud tähtpäevasid võib saavutada tahkete osakeste arvu asjakohase vähenemise heites mootorisiseste lahenduste abil ning paljude rakenduste puhul oluliselt väiksema kuluga. Kõik mootoritega seotud meetmed peavad olema kohaldatavad kõikides mootorite töötingimustes, et järeltöötlustehnoloogia puudumisel heide tegelikes sõidutingimustes ei suureneks.

| (8) | Selleks et oleks võimalik välja töötada kogu vajalik tehnoloogia ja et ettevalmistusaeg oleks piisav, tuleks vastu võtta kaheetapiline lähenemisviis, mille järgi kohaldataks teises etapis Euro 6 standardi kohaseid diisli tahkete osakeste arvulisi piirmäärasid ka otsesissepritsega ottomootoriga sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et oleks võimalik välja töötada kogu vajalik tehnoloogia ja et ettevalmistusaeg oleks piisav, tuleks vastu võtta kaheetapiline lähenemisviis, mille järgi kohaldataks teises etapis Euro 6 standardi kohaseid diisli tahkete osakeste arvulisi piirmäärasid ka otsesissepritsega ottomootoriga sõidukite suhtes.

| (9) | Tähelepanu tuleks pöörata ottomootoriga sõidukite tahkete osakeste heitele, mis tekib tegelikes sõidutingimustes, ning vastavate katsemenetluste väljatöötamisele. Komisjon peaks välja töötama ja kehtestama vastavad mõõtmismenetlused hiljemalt kolm aastat pärast Euro 6 standardi jõustumist. |
| --- | --- |

(9)

Tähelepanu tuleks pöörata ottomootoriga sõidukite tahkete osakeste heitele, mis tekib tegelikes sõidutingimustes, ning vastavate katsemenetluste väljatöötamisele. Komisjon peaks välja töötama ja kehtestama vastavad mõõtmismenetlused hiljemalt kolm aastat pärast Euro 6 standardi jõustumist.

| (10) | Komisjon peaks pidevalt kontrollima tahkete osakeste heite vähendamise meetmete mõju ottomootoriga sõidukite CO2 heitkogustele. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon peaks pidevalt kontrollima tahkete osakeste heite vähendamise meetmete mõju ottomootoriga sõidukite CO2 heitkogustele.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 692/2008 artikli 4 lõikes 7 on sätestatud, et selle reguleerimisalasse kuuluvatele sõidukitele antakse Euro 6 heitestandardile vastav tüübikinnitus alles pärast pardadiagnostikasüsteemi (OBD-süsteem) piirmäärade kehtestamist. OBD-süsteem on oluline vahend, et teha kindlaks saastekontrolliseadmete töös esinevad puudused. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 692/2008 artikli 4 lõikes 7 on sätestatud, et selle reguleerimisalasse kuuluvatele sõidukitele antakse Euro 6 heitestandardile vastav tüübikinnitus alles pärast pardadiagnostikasüsteemi (OBD-süsteem) piirmäärade kehtestamist. OBD-süsteem on oluline vahend, et teha kindlaks saastekontrolliseadmete töös esinevad puudused.

| (12) | Komisjon on teatises 2008/C 182/08 väikesõidukite heitgaase ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (Euro 5 ja 6) käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamise ja tulevase väljatöötamise kohta (4) soovitanud teatavaid OBD piirmäärasid, mis vastavad üldjoontes nendele piirmääradele, mida kohaldatakse alates 2013. aastast enamiku kergeveokite suhtes Ühendriikides ja Kanadas, kus enamik sõidukite OBD-süsteeme vastavad heidet käsitleva California keskkonnakomisjoni (Californian Air Resources Board – CARB) kehtestatud eeskirjadele. Liidu ja Ameerika Ühendriikide nõuete vastavusse viimine oleks kooskõlas rahvusvahelise ühtlustamise eesmärgiga ja tagaks kõrgetasemelise keskkonnakaitse. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon on teatises 2008/C 182/08 väikesõidukite heitgaase ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (Euro 5 ja 6) käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamise ja tulevase väljatöötamise kohta (4) soovitanud teatavaid OBD piirmäärasid, mis vastavad üldjoontes nendele piirmääradele, mida kohaldatakse alates 2013. aastast enamiku kergeveokite suhtes Ühendriikides ja Kanadas, kus enamik sõidukite OBD-süsteeme vastavad heidet käsitleva California keskkonnakomisjoni (Californian Air Resources Board – CARB) kehtestatud eeskirjadele. Liidu ja Ameerika Ühendriikide nõuete vastavusse viimine oleks kooskõlas rahvusvahelise ühtlustamise eesmärgiga ja tagaks kõrgetasemelise keskkonnakaitse.

| (13) | Ameerika Ühendriikide OBD-nõuded oleksid siiski tehniliselt keerukad neile sõidukitootjatele, kes ei ekspordi Ameerika Ühendriikidesse. Seega tuleks esialgu vastu võtta kolmeaastane tähtaeg, mille jooksul kehtivad leebemad OBD-nõuded, et tootmisharul oleks piisavalt aega ettevalmistumiseks. |
| --- | --- |

(13)

Ameerika Ühendriikide OBD-nõuded oleksid siiski tehniliselt keerukad neile sõidukitootjatele, kes ei ekspordi Ameerika Ühendriikidesse. Seega tuleks esialgu vastu võtta kolmeaastane tähtaeg, mille jooksul kehtivad leebemad OBD-nõuded, et tootmisharul oleks piisavalt aega ettevalmistumiseks.

| (14) | Määrusega (EÜ) nr 692/2008 kehtestatud lõplikud Euro 6 standardi OBD piirmäärad süsinikmonooksiidi (CO), metaanist erinevate süsivesinike massi (NMHC) ja tahkete osakeste massi (PM) osas peaks olema leebemad kui piirmäärad, mida soovitati teatises 2008/C 182/08, et võtta arvesse nende valdkondade tehnilist keerukust. Lisaks ei peaks käesoleva määrusega vastu võtma Euro 6 standardi OBD piirmäärasid tahkete osakeste arvu osas. |
| --- | --- |

(14)

Määrusega (EÜ) nr 692/2008 kehtestatud lõplikud Euro 6 standardi OBD piirmäärad süsinikmonooksiidi (CO), metaanist erinevate süsivesinike massi (NMHC) ja tahkete osakeste massi (PM) osas peaks olema leebemad kui piirmäärad, mida soovitati teatises 2008/C 182/08, et võtta arvesse nende valdkondade tehnilist keerukust. Lisaks ei peaks käesoleva määrusega vastu võtma Euro 6 standardi OBD piirmäärasid tahkete osakeste arvu osas.

| (15) | Hilisemas etapis tuleks hinnata keskkonna, tehnilise teostatavuse ning kulude ja tulude vahelise suhte seisukohalt CO ja NMHC osas rangemate Euro 6 standardi OBD piirmäärade kehtestamist ja tahkete osakeste arvu osas Euro 6 standardi OBD piirmäärade kehtestamist. Kui sellega seoses selgub vajadus menetlusnõudeid selles osas muuta, tuleks muudatused teha nii, et tootmisharule antakse piisavalt aega ettevalmistusteks. Võttes arvesse OBD-süsteemide keerukust, kulub ettevalmistusteks tavapäraselt kolm-neli aastat. |
| --- | --- |

(15)

Hilisemas etapis tuleks hinnata keskkonna, tehnilise teostatavuse ning kulude ja tulude vahelise suhte seisukohalt CO ja NMHC osas rangemate Euro 6 standardi OBD piirmäärade kehtestamist ja tahkete osakeste arvu osas Euro 6 standardi OBD piirmäärade kehtestamist. Kui sellega seoses selgub vajadus menetlusnõudeid selles osas muuta, tuleks muudatused teha nii, et tootmisharule antakse piisavalt aega ettevalmistusteks. Võttes arvesse OBD-süsteemide keerukust, kulub ettevalmistusteks tavapäraselt kolm-neli aastat.

| (16) | Määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 692/2008 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 692/2008 tuleks seega vastavalt muuta.

| (17) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 715/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklis 3 punkti 17 lõpus muudetakse punkt semikooloniks. |
| --- | --- |

1)

Artiklis 3 punkti 17 lõpus muudetakse punkt semikooloniks.

| 2) | Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt 18:
  „18.   „otsesissepritsega mootor”– mootor, mille tööpõhimõte võimaldab kütuse pritset sisselaskeõhku pärast seda, kui õhk on möödunud sisselaskeklappidest.” |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt 18:

„18.   „otsesissepritsega mootor”– mootor, mille tööpõhimõte võimaldab kütuse pritset sisselaskeõhku pärast seda, kui õhk on möödunud sisselaskeklappidest.”

| 3) | Artiklisse 10 lisatakse järgmine lõige 7:
  „7.   Kuni kolm aastat pärast lõigetes 4 ja 5 sätestatud kohaldatavaid kuupäevi, mis kehtivad uute sõidukitüüpide kinnitamise ja uute sõidukite registreerimise, müümise või kasutusele võtmise suhtes, ja tootja valiku korral kohaldatakse otsesissepritsega ottomootorite suhtes tahkete osakeste heite arvulist piirmäära 6 × 1012 kilomeetri kohta.” |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 10 lisatakse järgmine lõige 7:

„7.   Kuni kolm aastat pärast lõigetes 4 ja 5 sätestatud kohaldatavaid kuupäevi, mis kehtivad uute sõidukitüüpide kinnitamise ja uute sõidukite registreerimise, müümise või kasutusele võtmise suhtes, ja tootja valiku korral kohaldatakse otsesissepritsega ottomootorite suhtes tahkete osakeste heite arvulist piirmäära 6 × 1012 kilomeetri kohta.”

| 4) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

4)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määrust (EÜ) nr 692/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklist 4 jäetakse välja lõige 7. |
| --- | --- |

1)

Artiklist 4 jäetakse välja lõige 7.

| 2) | I, XI ja XVI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

2)

I, XI ja XVI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. mai 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

2

(3)  ELT L 199, 28.7.2008, lk 1.

3

(4)  ELT C 182, 19.7.2008, lk 17.

4

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 715/2007 muudatused

Määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Tabeli 1 (Euro 5 heitkoguste piirmäärad) viimase veeru teise rea tekst asendatakse järgmisega:
  „Tahkete osakeste arv (PN)” |
| --- | --- |

1.

Tabeli 1 (Euro 5 heitkoguste piirmäärad) viimase veeru teise rea tekst asendatakse järgmisega:

„Tahkete osakeste arv (PN)”

| 2. | Tabel 2 asendatakse järgmise tabeliga.
  „Tabel 2


  Euro 6 heitkoguste piirmäärad | Tuletatud mass
  (RM)
  (kg) | Piirmäärad |
| --- | --- | --- | --- |
| Süsinikmonooksiidi mass
  (CO) | Süsivesinike üldmass
  (THC) | Metaanist erinevate süsivesinike mass
  (NMHC) | Lämmastikoksiidide mass
  (NOx) | Süsivesinike ja lämmastikoksiidide mass kokku
  (THC + NOx) | Tahkete osakeste mass
  (PM) (1) | Tahkete osakeste arv
  (PN) |
| L1

  (mg/km) | L2

  (mg/km) | L3

  (mg/km) | L4

  (mg/km) | L2 + L4

  (mg/km) | L5

  (mg/km) | L6

  (#/km) |
| Kategooria | Klass | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI (2) | CI | PI (2)
   (3) | CI |
| M | — | Kõik | 1 000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 80 | — | 170 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 80 | — | 170 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 1 810 | 630 | 130 | — | 90 | — | 75 | 105 | — | 195 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| III | 1 760 < RM | 2 270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 125 | — | 215 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| N2 | — | Kõik | 2 270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 125 | — | 215 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| Tingmärkide selgitus: PI = ottomootor, CI = diiselmootor |

2.

Tabel 2 asendatakse järgmise tabeliga.

„Tabel 2

Euro 6 heitkoguste piirmäärad

Tuletatud mass

(RM)

(kg)

Piirmäärad

Süsinikmonooksiidi mass

(CO)

Süsivesinike üldmass

(THC)

Metaanist erinevate süsivesinike mass

(NMHC)

Lämmastikoksiidide mass

(NOx)

Süsivesinike ja lämmastikoksiidide mass kokku

(THC + NOx)

Tahkete osakeste mass

(PM) (1)

Tahkete osakeste arv

(PN)

L1

(mg/km)

L2

(mg/km)

L3

(mg/km)

L4

(mg/km)

L2 + L4

(mg/km)

L5

(mg/km)

L6

(#/km)

Kategooria

Klass

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI (2)

CI

PI (2)
   (3)

CI

M

—

Kõik

1 000

500

100

—

68

—

60

80

—

170

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

N1

I

RM ≤ 1 305

1 000

500

100

—

68

—

60

80

—

170

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

II

1 305 < RM ≤ 1 760

1 810

630

130

—

90

—

75

105

—

195

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

III

1 760 < RM

2 270

740

160

—

108

—

82

125

—

215

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

N2

—

Kõik

2 270

740

160

—

108

—

82

125

—

215

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

Tingmärkide selgitus: PI = ottomootor, CI = diiselmootor

---

(1)  Kui sõiduk on saanud tüübikinnituse selles tabelis esitatud piirmäärade osas ja mõõtmine on tehtud, kasutades selleks eelmist tahkete osakeste massi mõõtmise meetodit enne 1.9.2011, kohaldatakse selliste sõidukite suhtes tahkete osakeste heite massi piirmäära 5,0 mg/kg.

(2)  Ottomootorite tahkete osakeste massi piirmäära ja arvulist piirmäära kohaldatakse ainult otsesissepritsega sõidukite suhtes.

(3)  Kuni kolm aastat pärast artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud kuupäevi, mis kehtivad vastavalt uute sõidukitüüpide kinnitamise ja uute sõidukite suhtes, tuleb tootja valiku korral kohaldada Euro 6 standardi kohaste otsesissepritsega ottomootorite suhtes heite tahkete osakeste arvulist piirmäära 6,0 × 1012 kilomeetri kohta. Hiljemalt nende kuupäevadeni tuleb tüübikinnitamises rakendada katsemeetodit, millega tagatakse tegelikes sõidutingimustes sõiduki poolt õhku heidetavate tahkete osakeste arvu tegelik vähendamine.”

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 692/2008 muudatused

Määrust (EÜ) nr 692/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa 6. liidet muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkti 1 teine lause asendatakse järgmisega:
  „Sellele numbrile järgneb üks või mitu tähte, mis tähistavad kategooriat vastavalt tabelile 1.” |
| --- | --- | --- |

1.

I lisa 6. liidet muudetakse järgmiselt.

a)

Punkti 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Sellele numbrile järgneb üks või mitu tähte, mis tähistavad kategooriat vastavalt tabelile 1.”

| b) | Tabel 1 asendatakse järgmise tabeliga.
  „Tabel 1













  Täht | Heitestandard | OBD-standard | Sõiduki kategooria ja klass | Mootor | Rakendamise kuupäev: uued tüübid | Rakendamise kuupäev: uued sõidukid | Registreerimise lõppkuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Euro 5a | Euro 5 | M, N1 I klass | otto-, diisel- | 1.9.2009 | 1.1.2011 | 31.12.2012 |
| B | Euro 5a | Euro 5 | M1 sotsiaalseteks erivajadusteks
  (v.a M1G) | diisel- | 1.9.2009 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| C | Euro 5a | Euro 5 | M1G sotsiaalseteks erivajadusteks | diisel- | 1.9.2009 | 1.1.2012 | 31.8.2012 |
| D | Euro 5a | Euro 5 | N1 II klass | otto-, diisel- | 1.9.2010 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| E | Euro 5a | Euro 5 | N1 III klass, N2 | otto-, diisel- | 1.9.2010 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| F | Euro 5b | Euro 5 | M, N1 I klass | otto-, diisel- | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| G | Euro 5b | Euro 5 | M1 sotsiaalseteks erivajadusteks
  (v.a M1G) | diisel- | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| H | Euro 5b | Euro 5 | N1 II klass | otto-, diisel- | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| I | Euro 5b | Euro 5 | N1 III klass, N2 | otto-, diisel- | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| J | Euro 5b | Euro 5+ | M, N1 I klass | otto-, diisel- | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2015 |
| K | Euro 5b | Euro 5+ | M1 sotsiaalseteks erivajadusteks
  (v.a M1G) | diisel- | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2015 |
| L | Euro 5b | Euro 5+ | N1 II klass | otto-, diisel- | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2016 |
| M | Euro 5b | Euro 5+ | N1 III klass, N2 | otto-, diisel- | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2016 |
| N | Euro 6a | Euro 6- | M, N1 I klass | diisel- | | | 31.12.2012 |
| O | Euro 6a | Euro 6- | N1 II klass | diisel- | | | 31.12.2012 |
| P | Euro 6a | Euro 6- | N1 III klass, N2 | diisel- | | | 31.12.2012 |
| Q | Euro 6b | Euro 6- | M, N1 I klass | diisel- | | | 31.12.2013 |
| R | Euro 6b | Euro 6- | N1 II klass | diisel- | | | 31.12.2013 |
| S | Euro 6b | Euro 6- | N1 III klass, N2 | diisel- | | | 31.12.2013 |
| T | Euro 6b | Euro 6-plus IUPR | M, N1 I klass | diisel- | | | 31.8.2015 |
| U | Euro 6b | Euro 6-plus IUPR | N1 II klass | diisel- | | | 31.8.2016 |
| V | Euro 6b | Euro 6-plus IUPR | N1 III klass, N2 | diisel- | | | 31.8.2016 |
| W | Euro 6b | Euro 6-1 | M, N1 I klass | otto-, diisel- | 1.9.2014 | 1.9.2015 | 31.8.2018 |
| X | Euro 6b | Euro 6-1 | N1 II klass | otto-, diisel- | 1.9.2015 | 1.9.2016 | 31.8.2019 |
| Y | Euro 6b | Euro 6-1 | N1 III klass, N2 | otto-, diisel- | 1.9.2015 | 1.9.2016 | 31.8.2019 |
| ZA | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 I klass | otto-, diisel- | 1.9.2017 | 1.9.2018 | |
| ZB | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 II klass | otto-, diisel- | 1.9.2018 | 1.9.2019 | |
| ZC | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 III klass, N2 | otto-, diisel- | 1.9.2018 | 1.9.2019 | |
| ZX | ei kohaldata | ei kohaldata | Kogu sõidukid | Aku, täiselektrimootor | 1.9.2009 | 1.1.2011 | |
| ZY | ei kohaldata | ei kohaldata | Kogu sõidukid | Kütuseelement, täiselektrimootor | 1.9.2009 | 1.1.2011 | |
| ZZ | ei kohaldata | ei kohaldata | Kõik sõidukid, mis kasutavad sertifikaati kooskõlas I lisa punktiga 2.1.1 | otto-, diisel- | 1.9.2009 | 1.1.2011 | |
| „Euro 5a” heitestandard= ei hõlma tahkete osakeste mõõtmise läbivaadatud korda, tahkete osakeste arvulisi piirmäärasid ja segakütuseliste sõidukite biokütuse heitekatseid madalal temperatuuril.
  „Euro 5b” heitestandard= täielikud „Euro 5” heitenõuded, kaasa arvatud tahkete osakeste mõõtmise muudetud kord, tahkete osakeste arvulised piirmäärad diiselmootoriga sõidukite puhul ja segakütuseliste sõidukite korral biokütuse heitekatsetes madalal temperatuuril.
  „Euro 6a” heitestandard= ei hõlma tahkete osakeste mõõtmise läbivaadatud korda, tahkete osakeste arvulisi piirmäärasid ja segakütuseliste sõidukite biokütuse heitekatseid madalal temperatuuril.
  „Euro 6b” heitestandard= „Euro 6” heitenõuded, kaasa arvatud tahkete osakeste mõõtmise muudetud kord, tahkete osakeste arvulised piirmäärad (ottomootoriga sõidukite puhul ajutised määrad) ja segakütuseliste sõidukite biokütuse heitekatsed madalal temperatuuril.
  „Euro 6c” heitestandard= täielikud „Euro 6” heitenõuded, st „Euro 6b” heitestandard ja tahkete osakeste arvu lõplikud standardid ottomootoriga sõidukite puhul.
  „Euro 5” OBD standard= „Euro 5” OBD baasstandardid, millest on välja arvatud kasutusel olevate sõidukite vastavusnormid (IUPR), bensiinimootoriga sõidukite NOx seire ja tahkete osakeste massi rangemad piirmäärad diiselsõidukitel.
  „Euro 5+” OBD standard= hõlmab kasutusel olevate sõidukite leebemaid vastavusnorme (IUPR), bensiinimootoriga sõidukite NOx seiret ja tahkete osakeste arvu osas rangemaid piirmäärasid diiselsõidukite korral.
  „Euro 6-” OBD standard= leebemad OBD piirmäärad.
  „Euro 6- plus IUPR” OBD standard= hõlmab leebemaid OBD piirmäärasid ja kasutusel olevate sõidukite leebemaid vastavusnorme (IUPR)
  „Euro 6-1” OBD standard= täielikud „Euro 6” OBD-nõuded, kuid OBD ajutiste piirmääradega, nagu on määratletud XI lisa punktis 2.3.4, ja osaliselt leevendatud vastavusnormidega (IUPR).
  „Euro 6-2” OBD standard= täielikud „Euro 6” OBD-nõuded, kuid lõplike OBD piirmääradega, nagu on määratletud XI lisa jaotises 2.3.3.” |

b)

Tabel 1 asendatakse järgmise tabeliga.

„Tabel 1

Täht

Heitestandard

OBD-standard

Sõiduki kategooria ja klass

Mootor

Rakendamise kuupäev: uued tüübid

Rakendamise kuupäev: uued sõidukid

Registreerimise lõppkuupäev

A

Euro 5a

Euro 5

M, N1 I klass

otto-, diisel-

1.9.2009

1.1.2011

31.12.2012

B

Euro 5a

Euro 5

M1 sotsiaalseteks erivajadusteks

(v.a M1G)

diisel-

1.9.2009

1.1.2012

31.12.2012

C

Euro 5a

Euro 5

M1G sotsiaalseteks erivajadusteks

diisel-

1.9.2009

1.1.2012

31.8.2012

D

Euro 5a

Euro 5

N1 II klass

otto-, diisel-

1.9.2010

1.1.2012

31.12.2012

E

Euro 5a

Euro 5

N1 III klass, N2

otto-, diisel-

1.9.2010

1.1.2012

31.12.2012

F

Euro 5b

Euro 5

M, N1 I klass

otto-, diisel-

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

G

Euro 5b

Euro 5

M1 sotsiaalseteks erivajadusteks

(v.a M1G)

diisel-

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

H

Euro 5b

Euro 5

N1 II klass

otto-, diisel-

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

I

Euro 5b

Euro 5

N1 III klass, N2

otto-, diisel-

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

J

Euro 5b

Euro 5+

M, N1 I klass

otto-, diisel-

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2015

K

Euro 5b

Euro 5+

M1 sotsiaalseteks erivajadusteks

(v.a M1G)

diisel-

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2015

L

Euro 5b

Euro 5+

N1 II klass

otto-, diisel-

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2016

M

Euro 5b

Euro 5+

N1 III klass, N2

otto-, diisel-

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2016

N

Euro 6a

Euro 6-

M, N1 I klass

diisel-

31.12.2012

O

Euro 6a

Euro 6-

N1 II klass

diisel-

31.12.2012

P

Euro 6a

Euro 6-

N1 III klass, N2

diisel-

31.12.2012

Q

Euro 6b

Euro 6-

M, N1 I klass

diisel-

31.12.2013

R

Euro 6b

Euro 6-

N1 II klass

diisel-

31.12.2013

S

Euro 6b

Euro 6-

N1 III klass, N2

diisel-

31.12.2013

T

Euro 6b

Euro 6-plus IUPR

M, N1 I klass

diisel-

31.8.2015

U

Euro 6b

Euro 6-plus IUPR

N1 II klass

diisel-

31.8.2016

V

Euro 6b

Euro 6-plus IUPR

N1 III klass, N2

diisel-

31.8.2016

W

Euro 6b

Euro 6-1

M, N1 I klass

otto-, diisel-

1.9.2014

1.9.2015

31.8.2018

X

Euro 6b

Euro 6-1

N1 II klass

otto-, diisel-

1.9.2015

1.9.2016

31.8.2019

Y

Euro 6b

Euro 6-1

N1 III klass, N2

otto-, diisel-

1.9.2015

1.9.2016

31.8.2019

ZA

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 I klass

otto-, diisel-

1.9.2017

1.9.2018

ZB

Euro 6c

Euro 6-2

N1 II klass

otto-, diisel-

1.9.2018

1.9.2019

ZC

Euro 6c

Euro 6-2

N1 III klass, N2

otto-, diisel-

1.9.2018

1.9.2019

ZX

ei kohaldata

ei kohaldata

Kogu sõidukid

Aku, täiselektrimootor

1.9.2009

1.1.2011

ZY

ei kohaldata

ei kohaldata

Kogu sõidukid

Kütuseelement, täiselektrimootor

1.9.2009

1.1.2011

ZZ

ei kohaldata

ei kohaldata

Kõik sõidukid, mis kasutavad sertifikaati kooskõlas I lisa punktiga 2.1.1

otto-, diisel-

1.9.2009

1.1.2011

„Euro 5a” heitestandard= ei hõlma tahkete osakeste mõõtmise läbivaadatud korda, tahkete osakeste arvulisi piirmäärasid ja segakütuseliste sõidukite biokütuse heitekatseid madalal temperatuuril.

„Euro 5b” heitestandard= täielikud „Euro 5” heitenõuded, kaasa arvatud tahkete osakeste mõõtmise muudetud kord, tahkete osakeste arvulised piirmäärad diiselmootoriga sõidukite puhul ja segakütuseliste sõidukite korral biokütuse heitekatsetes madalal temperatuuril.

„Euro 6a” heitestandard= ei hõlma tahkete osakeste mõõtmise läbivaadatud korda, tahkete osakeste arvulisi piirmäärasid ja segakütuseliste sõidukite biokütuse heitekatseid madalal temperatuuril.

„Euro 6b” heitestandard= „Euro 6” heitenõuded, kaasa arvatud tahkete osakeste mõõtmise muudetud kord, tahkete osakeste arvulised piirmäärad (ottomootoriga sõidukite puhul ajutised määrad) ja segakütuseliste sõidukite biokütuse heitekatsed madalal temperatuuril.

„Euro 6c” heitestandard= täielikud „Euro 6” heitenõuded, st „Euro 6b” heitestandard ja tahkete osakeste arvu lõplikud standardid ottomootoriga sõidukite puhul.

„Euro 5” OBD standard= „Euro 5” OBD baasstandardid, millest on välja arvatud kasutusel olevate sõidukite vastavusnormid (IUPR), bensiinimootoriga sõidukite NOx seire ja tahkete osakeste massi rangemad piirmäärad diiselsõidukitel.

„Euro 5+” OBD standard= hõlmab kasutusel olevate sõidukite leebemaid vastavusnorme (IUPR), bensiinimootoriga sõidukite NOx seiret ja tahkete osakeste arvu osas rangemaid piirmäärasid diiselsõidukite korral.

„Euro 6-” OBD standard= leebemad OBD piirmäärad.

„Euro 6- plus IUPR” OBD standard= hõlmab leebemaid OBD piirmäärasid ja kasutusel olevate sõidukite leebemaid vastavusnorme (IUPR)

„Euro 6-1” OBD standard= täielikud „Euro 6” OBD-nõuded, kuid OBD ajutiste piirmääradega, nagu on määratletud XI lisa punktis 2.3.4, ja osaliselt leevendatud vastavusnormidega (IUPR).

„Euro 6-2” OBD standard= täielikud „Euro 6” OBD-nõuded, kuid lõplike OBD piirmääradega, nagu on määratletud XI lisa jaotises 2.3.3.”

| 2. | XI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Lisatakse järgmised punktid 2.3.3 ja 2.3.4.






  „2.3.3. | OBD piirmäärad sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa 2. tabelis esitatud Euro 6 heitkoguste piirmäärade osas alates 3 aastast pärast kõnealuse määruse artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud kuupäevi, on esitatud järgmises tabelis:

  Euro 6 lõplikud OBD piirmäärad | Tuletatud mass
  (RM)
  (kg) | Süsinikmonooksiidi mass | Metaanist erinevate süsivesinike mass | Lämmastikoksiidide mass | Tahkete osakeste mass | Tahkete osakeste arv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) | (PN)
  (#/km) |
| Kategooria | Klass | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | CI | PI | CI | PI |
| M | — | Kõik | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| N1(3) | I | RM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 110 | 180 | 12 | 12 | | |
| III | 1 760 < RM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| N2 | — | Kõik | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| Tingmärkide selgitus: PI = ottomootor, CI = diiselmootor |

2.

XI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Lisatakse järgmised punktid 2.3.3 ja 2.3.4.

„2.3.3.

OBD piirmäärad sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa 2. tabelis esitatud Euro 6 heitkoguste piirmäärade osas alates 3 aastast pärast kõnealuse määruse artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud kuupäevi, on esitatud järgmises tabelis:

Euro 6 lõplikud OBD piirmäärad

Tuletatud mass

(RM)

(kg)

Süsinikmonooksiidi mass

Metaanist erinevate süsivesinike mass

Lämmastikoksiidide mass

Tahkete osakeste mass

Tahkete osakeste arv

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

(PN)

(#/km)

Kategooria

Klass

PI

CI

PI

CI

PI

CI

CI

PI

CI

PI

M

—

Kõik

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

N1(3)

I

RM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

II

1 305 < RM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

110

180

12

12

III

1 760 < RM

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

N2

—

Kõik

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

Tingmärkide selgitus: PI = ottomootor, CI = diiselmootor

Märkus.

Komisjon korraldab 1. septembriks 2014 tabelis esitatud OBD piirmäärade läbivaatamise. Kui selgub, et need ei ole tehniliselt teostatavad, tuleb piirmäärasid või kohustuslikku kohaldamiskuupäeva muuta, võttes arvesse Euro 6 sõidukite suhtes kehtestatavate muude uute nõuete ja katsete mõju. Kui läbivaatamine näitab kasu keskkonnale, tehnilist teostatavust ja rahalist netokasu, tuleb vastu võtta rangemad piirmäärad ning kehtestada tahkete osakeste arvu osas või vastavalt vajadusele muude reguleeritud saasteainete osas OBD piirmäärad. Sellisel juhul tuleb tootmisharule anda piisavalt ettevalmistusaega tehnoloogia arendamiseks.

| 2.3.4. | Kuni kolm aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud kuupäevi, mis kehtivad vastavalt uute sõidukitüüpide kinnitamise ja uute sõidukite suhtes, tuleb tootja valiku korral kohaldada määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud Euro 6 heitkoguste piirmäärade osas tüübikinnituse saanud sõidukite suhtes järgmiseid OBD piirmäärasid.

  Euro 6 OBD ajutised piirmäärad | Tuletatud mass
  (RM)
  (kg) | Süsinikmonooksiidi mass | Metaanist erinevate süsivesinike mass | Lämmastikoksiidide mass | Tahkete osakeste mass |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) |
| Kategooria | Klass | | PI | CI | PI | CI(2) | PI | CI | CI | PI |
| M | — | Kõik | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| N1(3) | I | RM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 190 | 220 | 25 | 25 |
| III | 1 760 < RM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| N2 | — | Kõik | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| Tingmärkide selgitus: PI = ottomootor, CI = diiselmootor” |

2.3.4.

Kuni kolm aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud kuupäevi, mis kehtivad vastavalt uute sõidukitüüpide kinnitamise ja uute sõidukite suhtes, tuleb tootja valiku korral kohaldada määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud Euro 6 heitkoguste piirmäärade osas tüübikinnituse saanud sõidukite suhtes järgmiseid OBD piirmäärasid.

Euro 6 OBD ajutised piirmäärad

Tuletatud mass

(RM)

(kg)

Süsinikmonooksiidi mass

Metaanist erinevate süsivesinike mass

Lämmastikoksiidide mass

Tahkete osakeste mass

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

Kategooria

Klass

PI

CI

PI

CI(2)

PI

CI

CI

PI

M

—

Kõik

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

N1(3)

I

RM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

II

1 305 < RM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

190

220

25

25

III

1 760 < RM

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

N2

—

Kõik

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

Tingmärkide selgitus: PI = ottomootor, CI = diiselmootor”

| b) | Punkt 2.14 asendatakse järgmisega.






  „2.14 | Vastupidiselt UN/ECE eeskirja nr 83 11. lisa punktile 3.3.5 tuleb järgmiste seadmete puhul jälgida, et see ei lakkaks täielikult talitlemast ning et seda välja ei võetaks, juhul kui viimase tulemuseks oleks kehtivate saastepiirnormide ületamine:






  — | alates 1. septembrist 2011 – diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombineeritud saastekontrolliseadmesse sisse ehitatud tahkete osakeste püüdur; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 2.14 asendatakse järgmisega.

„2.14

Vastupidiselt UN/ECE eeskirja nr 83 11. lisa punktile 3.3.5 tuleb järgmiste seadmete puhul jälgida, et see ei lakkaks täielikult talitlemast ning et seda välja ei võetaks, juhul kui viimase tulemuseks oleks kehtivate saastepiirnormide ületamine:

—

alates 1. septembrist 2011 – diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombineeritud saastekontrolliseadmesse sisse ehitatud tahkete osakeste püüdur;

| — | sõidukite puhul, mis on saanud sertifikaadi OBD piirmäärade osas, mis on esitatud punkti 2.3.3 või punkti 2.3.4 tabelis – diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombineeritud saastekontrolliseadmesse sisse ehitatud NOx-järeltöötlusseadmete süsteem; |
| --- | --- |

—

sõidukite puhul, mis on saanud sertifikaadi OBD piirmäärade osas, mis on esitatud punkti 2.3.3 või punkti 2.3.4 tabelis – diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombineeritud saastekontrolliseadmesse sisse ehitatud NOx-järeltöötlusseadmete süsteem;

| — | sõidukite puhul, mis on saanud sertifikaadi OBD piirmäärade osas, mis on esitatud punkti 2.3.3 või punkti 2.3.4 tabelis – diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombineeritud saastekontrolliseadmesse sisse ehitatud diisli oksüdatsioonikatalüsaator. |
| --- | --- |

—

sõidukite puhul, mis on saanud sertifikaadi OBD piirmäärade osas, mis on esitatud punkti 2.3.3 või punkti 2.3.4 tabelis – diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombineeritud saastekontrolliseadmesse sisse ehitatud diisli oksüdatsioonikatalüsaator.

Samuti jälgitakse, et esimeses lõigus nimetatud seadmetel ei esineks rikkeid, mille tulemusena ületataks kehtivaid OBD piirmäärasid.”

| c) | 1. liite punktile 3.1.5 lisatakse järgmine lause:
  „Uute sõidukitüüpide kinnituste ja uute sõidukite puhul peab olema käesoleva lisa punktis 2.9 nõutud seirefunktsioonidel IUPR 0,1 või suurem kuni kolm aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 vastavalt artikli 10 lõikes 4 ja artikli 10 lõikes 5 sätestatud kuupäevi.” |
| --- | --- |

c)

1. liite punktile 3.1.5 lisatakse järgmine lause:

„Uute sõidukitüüpide kinnituste ja uute sõidukite puhul peab olema käesoleva lisa punktis 2.9 nõutud seirefunktsioonidel IUPR 0,1 või suurem kuni kolm aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 vastavalt artikli 10 lõikes 4 ja artikli 10 lõikes 5 sätestatud kuupäevi.”

| 3. | XVI lisa punkt 6.2 asendatakse järgmisega:






  „6.2. | Tootja peab tõendama, et punktis 6.1 osutatud ja muude andurite kasutamine sõidukil toob kaasa punktis 3 nimetatud juhi hoiatamise süsteemi käivitamise, asjakohast hoiatust sisaldava teate kuvamise (nt „ülemäärased heited – kontrolli karbamiidi”, „ülemäärased heited – kontrolli AdBlued”, „ülemäärased heited – kontrolli reaktiivi”) ning punktis 8.3 kirjeldatud juhi meeldetuletussüsteemi rakendamise punktides 4.2, 5.4 ja 5.5 sätestatud juhtudel.
  Käesoleva punkti kohaldamisel eeldatakse, et ette tuleb järgmiseid juhtusid:






  — | määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 1 esitatud Euro 5 heitkoguste piirmäärade osas kinnitatud sõidukite puhul, kui ületatakse määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 1 osutatud NOx-heite piirnorm, mis on korrutatud koefitsiendiga 1,5; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

XVI lisa punkt 6.2 asendatakse järgmisega:

„6.2.

Tootja peab tõendama, et punktis 6.1 osutatud ja muude andurite kasutamine sõidukil toob kaasa punktis 3 nimetatud juhi hoiatamise süsteemi käivitamise, asjakohast hoiatust sisaldava teate kuvamise (nt „ülemäärased heited – kontrolli karbamiidi”, „ülemäärased heited – kontrolli AdBlued”, „ülemäärased heited – kontrolli reaktiivi”) ning punktis 8.3 kirjeldatud juhi meeldetuletussüsteemi rakendamise punktides 4.2, 5.4 ja 5.5 sätestatud juhtudel.

Käesoleva punkti kohaldamisel eeldatakse, et ette tuleb järgmiseid juhtusid:

—

määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 1 esitatud Euro 5 heitkoguste piirmäärade osas kinnitatud sõidukite puhul, kui ületatakse määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 1 osutatud NOx-heite piirnorm, mis on korrutatud koefitsiendiga 1,5;

| — | määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud Euro 6 heitkoguste piirmäärade osas kinnitatud sõidukite puhul, kui ületatakse määruse XI lisa punktis 2.3.2, 2.3.3 või 2.3.4 esitatud tabelites osutatud kohaldatav NOx-heite OBD piirmäär. |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud Euro 6 heitkoguste piirmäärade osas kinnitatud sõidukite puhul, kui ületatakse määruse XI lisa punktis 2.3.2, 2.3.3 või 2.3.4 esitatud tabelites osutatud kohaldatav NOx-heite OBD piirmäär.

Nende nõuete täitmise tõendamiseks tehtava katse käigus ei tohi NOx-heide ületada teises lõigus osutatud väärtusi rohkem kui 20 %.”

---

| 1.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 460/2012,

29. mai 2012,

millega keelatakse ELi liikmesriigi lipu all sõitvatel 9. püügiliiki kuuluvatel laevadel (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) kalapüük Mauritaania majandusvööndi vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 15. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 704/2008 (protokolli sõlmimise kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2008 kuni 31. juulini 2012) (2) on kalapüügivõimalused 9. püügiliiki kuuluvate laevade (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) puhul piiratud võrdlustonnaažiga 250 000 tonni. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 15. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 704/2008 (protokolli sõlmimise kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2008 kuni 31. juulini 2012) (2) on kalapüügivõimalused 9. püügiliiki kuuluvate laevade (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) puhul piiratud võrdlustonnaažiga 250 000 tonni.

| (2) | Võttes arvesse, et kõnealuse määruse artikli 2 lõike 3 alusel on ajavahemikuks 1. augustist 2011 kuni 31. juulini 2012 eraldatud 2 654 tonni suurune täiendav kvoot, ulatub kogu võrdlustonnaaž 252 654 tonnini. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse, et kõnealuse määruse artikli 2 lõike 3 alusel on ajavahemikuks 1. augustist 2011 kuni 31. juulini 2012 eraldatud 2 654 tonni suurune täiendav kvoot, ulatub kogu võrdlustonnaaž 252 654 tonnini.

| (3) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on asjaomaste ELi liikmesriikide lipu all sõitvad kõnealuse püügiliigi laevad ammendanud eespool märgitud arvestusperioodiks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on asjaomaste ELi liikmesriikide lipu all sõitvad kõnealuse püügiliigi laevad ammendanud eespool märgitud arvestusperioodiks eraldatud kvoodi.

| (4) | Seepärast on vaja keelata kalapüük kõnealuses püügiliigis, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja keelata kalapüük kõnealuses püügiliigis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Asjaomastele liikmesriikidele eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates 24. aprillist 2012.

Artikkel 2

Keelud

Asjaomaste liikmesriikide lipu all sõitvatel 9. püügiliiki kuuluvatel laevadel keelatakse kalapüük alates 23. aprilli 2012. aasta keskööst. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida püütud kala pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 203, 31.7.2008, lk 1.

2

---

| 1.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 461/2012,

31. mai 2012,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta ning komisjoni määruseid (EÜ) nr 1503/2006, (EÜ) nr 657/2007 ja (EÜ) nr 1178/2008 seoses uusi tööstustellimusi väljendavate muutujate väljajätmisest tulenevate kohandustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta, (1) eriti selle artikli 17 punkte b–g,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1165/98 on kehtestatud ühine raamistik ühenduse jooksva kiirstatistika koostamiseks ning sätestatud vajalikud muutujad pakkumise ja nõudluse ning tootmistegurite ja hindade lühiajalise arengu analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1165/98 on kehtestatud ühine raamistik ühenduse jooksva kiirstatistika koostamiseks ning sätestatud vajalikud muutujad pakkumise ja nõudluse ning tootmistegurite ja hindade lühiajalise arengu analüüsimiseks.

| (2) | Komisjoni 28. septembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1503/2006, millega rakendatakse ja muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta seoses muutujate määratluste, muutujate loendi ja andmete kogumise tihedusega, (2) on esitatud eesmärkide määratlused ja muutujate tunnused. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 28. septembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1503/2006, millega rakendatakse ja muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta seoses muutujate määratluste, muutujate loendi ja andmete kogumise tihedusega, (2) on esitatud eesmärkide määratlused ja muutujate tunnused.

| (3) | Komisjoni 14. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 657/2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta Euroopa valimiskeemide kehtestamise osas, (3) on täpsustatud eeskirjad ja tingimused, millest kiirstatistika jaoks ette nähtud Euroopa valimiskeemides osalevad liikmesriigid peavad kinni teabe edastamisel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 14. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 657/2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta Euroopa valimiskeemide kehtestamise osas, (3) on täpsustatud eeskirjad ja tingimused, millest kiirstatistika jaoks ette nähtud Euroopa valimiskeemides osalevad liikmesriigid peavad kinni teabe edastamisel.

| (4) | Komisjoni 28. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1178/2008 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta ning komisjoni määruseid (EÜ) nr 1503/2006 ja (EÜ) nr 657/2007 seoses statistiliste klassifikaatorite NACE ja CPA muutmisest tulenevate kohandustega) (4) uuendati Euroopa valimiskeemi eeskirju ja tingimusi pärast seda, kui oli vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 451/2008, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93 (6). |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 28. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1178/2008 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta ning komisjoni määruseid (EÜ) nr 1503/2006 ja (EÜ) nr 657/2007 seoses statistiliste klassifikaatorite NACE ja CPA muutmisest tulenevate kohandustega) (4) uuendati Euroopa valimiskeemi eeskirju ja tingimusi pärast seda, kui oli vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 451/2008, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93 (6).

| (5) | Määrusega (EÜ) nr 1165/98 kehtestatud uusi tööstustellimusi väljendavad muutujad olid mõeldud eelnäitajateks tulevase toodangu kohta. Nende muutujate prognoosivõime oli siiski piiratud ning kuna need muutujad ei ole suutnud demonstreerida stabiilseid prognoosiomadusi kõikides liikmesriikides, on Euroopa statistikasüsteemi komitee otsustanud uusi tööstustellimusi väljendavate muutujate kogumise statistika arendamise ja tootmise prioriteetidest johtuvalt lõpetada, pidades silmas vähenenud ressursse ning vajadust vähendada statistikasüsteemi koormust. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EÜ) nr 1165/98 kehtestatud uusi tööstustellimusi väljendavad muutujad olid mõeldud eelnäitajateks tulevase toodangu kohta. Nende muutujate prognoosivõime oli siiski piiratud ning kuna need muutujad ei ole suutnud demonstreerida stabiilseid prognoosiomadusi kõikides liikmesriikides, on Euroopa statistikasüsteemi komitee otsustanud uusi tööstustellimusi väljendavate muutujate kogumise statistika arendamise ja tootmise prioriteetidest johtuvalt lõpetada, pidades silmas vähenenud ressursse ning vajadust vähendada statistikasüsteemi koormust.

| (6) | Uusi tööstustellimusi väljendavate muutujate kõrvaldamiseks on vaja välja jätta kõik viited nendele muutujatele seoses muutujate loendi, vaatlusperioodi, detailsusastme, andmete edastamise tähtaja ja üleminekuperioodiga ning muutujate suhtes kohaldatavate määratlustega, samuti seoses Euroopa valimiskeemi tingimustega uute tellimuste puhul välisriikidest. |
| --- | --- |

(6)

Uusi tööstustellimusi väljendavate muutujate kõrvaldamiseks on vaja välja jätta kõik viited nendele muutujatele seoses muutujate loendi, vaatlusperioodi, detailsusastme, andmete edastamise tähtaja ja üleminekuperioodiga ning muutujate suhtes kohaldatavate määratlustega, samuti seoses Euroopa valimiskeemi tingimustega uute tellimuste puhul välisriikidest.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1165/98 A lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1503/2006 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Määruses (EÜ) nr 657/2007 asendatakse artiklid 1 ja 2 järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa valimiskeeme võib kohaldada euroala ja eurovälist ala eristava statistika koostamisel määruse (EÜ) nr 1165/98 A lisas kirjeldatud järgmise kahe muutuja kohta:

| Muutuja | Nimetus |
| --- | --- |
| 312 | Välisturu tootjahinnad |
| 340 | Impordihinnad |

Muutuja

Nimetus

312

Välisturu tootjahinnad

340

Impordihinnad

Artikkel 2

Artiklis 1 nimetatud Euroopa valimiskeemides osalevad liikmesriigid edastavad komisjonile muutuja nr 312 puhul andmed vähemalt NACE tegevusalade kohta ning muutuja nr 340 puhul vähemalt lisas loetletud CPA-toodete kohta.”

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 1178/2008 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 162, 5.6.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 281, 12.10.2006, lk 15.

2

(3)  ELT L 155, 15.6.2007, lk 7.

3

(4)  ELT L 319, 29.11.2008, lk 16.

4

(5)  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 145, 4.6.2008, lk 65.

6

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1165/98 A lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkti c („Muutujate loend”) muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunktist 1 jäetakse välja muutujad „130 Saadud uued tellimused”, „131 Uued siseriiklikud tellimused” ja „132 Uued välismaised tellimused”; |
| --- | --- | --- |

1)

Punkti c („Muutujate loend”) muudetakse järgmiselt:

a)

alapunktist 1 jäetakse välja muutujad „130 Saadud uued tellimused”, „131 Uued siseriiklikud tellimused” ja „132 Uued välismaised tellimused”;

| b) | alapunktid 3 ja 8 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

alapunktid 3 ja 8 jäetakse välja.

| 2) | Punktist e („Vaatlusaeg”) jäetakse välja muutujad 130, 131 ja 132 ning vastavad vaatlusajad. |
| --- | --- |

2)

Punktist e („Vaatlusaeg”) jäetakse välja muutujad 130, 131 ja 132 ning vastavad vaatlusajad.

| 3) | Punkti f („Detailsusaste”) muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Lisaks sellele tuleb kõik muutujad, välja arvatud käibemuutujad (120, 121, 122), edastada kogu tööstusharu kohta, st NACE Rev. 2 B–E jao kohta, ja tööstuse põhirühmade kohta, mis on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 586/2001 (1). |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Punkti f („Detailsusaste”) muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Lisaks sellele tuleb kõik muutujad, välja arvatud käibemuutujad (120, 121, 122), edastada kogu tööstusharu kohta, st NACE Rev. 2 B–E jao kohta, ja tööstuse põhirühmade kohta, mis on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 586/2001 (1).

| b) | alapunkt 6 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

alapunkt 6 jäetakse välja;

| c) | alapunkt 9 asendatakse järgmisega:






  „9. | Välisturu tootjahindu väljendavad muutujad (122 ja 312) tuleb edastada eraldi euroala ja eurovälise ala kohta. Eraldi tuleb esitada NACE Rev. 2 B–E jagu hõlmav kogutööstus, tööstuse põhirühmad, NACE Rev. 2 jagu (ühekohaline tähtkood), alajagu (kahekohaline tähtkood) ja jaotis kahenumbrilisel tasemel. Muutuja 122 puhul ei nõuta teavet NACE Rev. 2 jagude D ja E kohta. Lisaks sellele tuleb impordihinna (340) andmed edastada eraldi euroala ja eurovälise ala kohta. Eraldi tuleb esitada CPA Rev. 2 B–E jagu hõlmav kogutööstus, tööstuse põhirühmad, CPA jagu (ühekohaline tähtkood), alajagu (kahekohaline tähtkood) ja jaotis kahenumbrilisel tasemel. Komisjon määrab kindlaks artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punktis d määratletud tingimused Euroopa valimiskeemi kohaldamiseks euroala ja eurovälise ala eristamisel. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Euroopa valimiskeem võib impordihinda väljendava muutuja kohaldamisel piirduda toodete impordiga euroalavälistest riikidest. Muutujate 122, 312 ja 340 andmeid ei tule euroala ja eurovälise ala kohta eraldi esitada neil riikidel, kes ei ole eurot oma vääringuna kasutusele võtnud.” |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt 9 asendatakse järgmisega:

„9.

Välisturu tootjahindu väljendavad muutujad (122 ja 312) tuleb edastada eraldi euroala ja eurovälise ala kohta. Eraldi tuleb esitada NACE Rev. 2 B–E jagu hõlmav kogutööstus, tööstuse põhirühmad, NACE Rev. 2 jagu (ühekohaline tähtkood), alajagu (kahekohaline tähtkood) ja jaotis kahenumbrilisel tasemel. Muutuja 122 puhul ei nõuta teavet NACE Rev. 2 jagude D ja E kohta. Lisaks sellele tuleb impordihinna (340) andmed edastada eraldi euroala ja eurovälise ala kohta. Eraldi tuleb esitada CPA Rev. 2 B–E jagu hõlmav kogutööstus, tööstuse põhirühmad, CPA jagu (ühekohaline tähtkood), alajagu (kahekohaline tähtkood) ja jaotis kahenumbrilisel tasemel. Komisjon määrab kindlaks artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punktis d määratletud tingimused Euroopa valimiskeemi kohaldamiseks euroala ja eurovälise ala eristamisel. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Euroopa valimiskeem võib impordihinda väljendava muutuja kohaldamisel piirduda toodete impordiga euroalavälistest riikidest. Muutujate 122, 312 ja 340 andmeid ei tule euroala ja eurovälise ala kohta eraldi esitada neil riikidel, kes ei ole eurot oma vääringuna kasutusele võtnud.”

| 4) | Punkti g („Andmete edastamise tähtajad”) alapunktist 1 jäetakse välja muutujad 130, 131 ja 132 ning nende vastavad tähtajad „1 kuu ja 20 kalendripäeva”. |
| --- | --- |

4)

Punkti g („Andmete edastamise tähtajad”) alapunktist 1 jäetakse välja muutujad 130, 131 ja 132 ning nende vastavad tähtajad „1 kuu ja 20 kalendripäeva”.

| 5) | Punkti j („Üleminekuperiood”) alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Üleminekuperioodi, mis lõpeb 11. augustil 2007, võib lubada muutuja 340 puhul ning muutujate 122, 312, ja 340 esitamise puhul eraldi euroala ja eurovälise ala kohta artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras.” |
| --- | --- | --- |

5)

Punkti j („Üleminekuperiood”) alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Üleminekuperioodi, mis lõpeb 11. augustil 2007, võib lubada muutuja 340 puhul ning muutujate 122, 312, ja 340 esitamise puhul eraldi euroala ja eurovälise ala kohta artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras.”

---

(1)  EÜT L 86, 27.3.2001, lk 11.”;

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 1503/2006 I lisa muudetakse järgmiselt.

Muutujad „130 Saadud uued tellimused”, „131 Uued siseriiklikud tellimused” ja „132 Uued välismaised tellimused” jäetakse välja.

---

III LISA

Määruse (EÜ) nr 1178/2008 III lisa muudetakse järgmiselt.

Lõik „132 Uued tellimused välisriikidest” jäetakse välja.

---

| 1.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 462/2012,

31. mai 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 66,7 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 76,7 |
| 0707 00 05 | MK | 53,3 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 90,1 |
| 0709 93 10 | TR | 100,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 50 10 | TR | 59,0 |
| ZA | 80,4 |
| ZZ | 69,7 |
| 0808 10 80 | AR | 114,9 |
| BR | 84,6 |
| CA | 161,4 |
| CL | 98,5 |
| CN | 87,3 |
| NZ | 145,0 |
| US | 182,9 |
| UY | 67,3 |
| ZA | 101,6 |
| ZZ | 115,9 |
| 0809 29 00 | US | 577,9 |
| ZZ | 577,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

87,5

MA

66,7

TR

75,8

ZZ

76,7

0707 00 05

MK

53,3

TR

126,8

ZZ

90,1

0709 93 10

TR

100,9

ZZ

100,9

0805 50 10

TR

59,0

ZA

80,4

ZZ

69,7

0808 10 80

AR

114,9

BR

84,6

CA

161,4

CL

98,5

CN

87,3

NZ

145,0

US

182,9

UY

67,3

ZA

101,6

ZZ

115,9

0809 29 00

US

577,9

ZZ

577,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 1.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 463/2012,

31. mai 2012,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. juunist 2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artikliga 5 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. juunist 2012 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. juunist 2012 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

| (5) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(5)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. juunist 2012 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 1. juunist 2012

| CN-kood | Toote kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (eurot/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Kõva NISU, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Pehme NISU, seemneks | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISITERAD seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISITERAD, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | TERASORGO, v.a seemneks ettenähtud hübriidid | 0,00 |

CN-kood

Toote kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(eurot/t)

1001 19 00

1001 11 00

Kõva NISU, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

ex 1001 91 20

Pehme NISU, seemneks

0,00

ex 1001 99 00

Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAISITERAD seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAISITERAD, v.a seemneks (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

TERASORGO, v.a seemneks ettenähtud hübriidid

0,00

---

(1)  Importija võib taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres; |
| --- | --- |

—

3 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres;

| — | 2 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Iirimaal, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Iirimaal, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas osutatud impordimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

15.5.2012-30.5.2012

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:










  (eurot/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Maisiterad | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Noteering | 239,77 | 184,86 | — | — | — |
| FOB-hind Ameerika Ühendriikides | — | — | 234,22 | 224,22 | 204,22 |
| Lahe lisatasu | — | 26,24 | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 47,85 | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(eurot/t)

Pehme nisu (1)

Maisiterad

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Noteering

239,77

184,86

—

—

—

FOB-hind Ameerika Ühendriikides

—

—

234,22

224,22

204,22

Lahe lisatasu

—

26,24

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

47,85

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Lasti veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 18,32 eurot/t |
| --- | --- | --- |
| Lasti veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 53,36 eurot/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Lasti veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

18,32 eurot/t

Lasti veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

53,36 eurot/t

---

(1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

OTSUSED

| 1.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/35

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS ATALANTA/1/2012,

25. mai 2012,

Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja nimetamise kohta

(2012/284/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (1) (Atalanta), eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsuseid Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõike 1 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsuseid Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 2. detsembril 2011 vastu otsuse Atalanta/4/2011 (2), millega kapten Jorge MANSO nimetatakse ELi vägede juhatajaks. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 2. detsembril 2011 vastu otsuse Atalanta/4/2011 (2), millega kapten Jorge MANSO nimetatakse ELi vägede juhatajaks.

| (3) | ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada uueks ELi vägede juhatajaks kontradmiral Jean-Baptiste DUPUIS’. |
| --- | --- |

(3)

ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada uueks ELi vägede juhatajaks kontradmiral Jean-Baptiste DUPUIS’.

| (4) | ELi sõjaline komitee toetab kõnealust soovitust. |
| --- | --- |

(4)

ELi sõjaline komitee toetab kõnealust soovitust.

| (5) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 22) (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises, |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 22) (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kontradmiral Jean-Baptiste DUPUIS nimetatakse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhatajaks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 6. aprillist 2012.

Brüssel, 25. mai 2012

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

O. SKOOG

---

(1)  ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

1

(2)  ELT L 320, 3.12.2011, lk 32.

2

---

| 1.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/36

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/285/ÜVJP,

31. mai 2012,

mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/237/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 3. mail 2012 vastu otsuse 2012/237/ÜVJP, mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 3. mail 2012 vastu otsuse 2012/237/ÜVJP, mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid (1).

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 18. mail 2012 vastu resolutsiooni 2048 (2012), millega kehtestati reisikeeld isikute suhtes, kes püüavad takistada Guinea-Bissau Vabariigi põhiseadusliku korra taastamist või kelle tegevus kahjustab stabiilsust Guinea-Bissau Vabariigis, eelkõige nende suhtes, kes mängisid juhtrolli 12. aprillil 2012 toimunud riigipöördes ja kelle tegevuse eesmärk on õigusriigi põhimõtte kahjustamine, tsiviilvõimu ülimuslikkuse piiramine ning karistamatuse ja ebastabiilsuse soodustamine riigis. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 18. mail 2012 vastu resolutsiooni 2048 (2012), millega kehtestati reisikeeld isikute suhtes, kes püüavad takistada Guinea-Bissau Vabariigi põhiseadusliku korra taastamist või kelle tegevus kahjustab stabiilsust Guinea-Bissau Vabariigis, eelkõige nende suhtes, kes mängisid juhtrolli 12. aprillil 2012 toimunud riigipöördes ja kelle tegevuse eesmärk on õigusriigi põhimõtte kahjustamine, tsiviilvõimu ülimuslikkuse piiramine ning karistamatuse ja ebastabiilsuse soodustamine riigis.

| (3) | Pidades silmas Guinea-Bissau Vabariigi olukorra tõsidust, tuleks kanda täiendavad isikud nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse otsuses 2012/237/ÜVJP sätestatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas Guinea-Bissau Vabariigi olukorra tõsidust, tuleks kanda täiendavad isikud nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse otsuses 2012/237/ÜVJP sätestatud piiravaid meetmeid.

| (4) | Otsus 2012/237/ÜVJP tuleks seega tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva otsusega, |
| --- | --- |

(4)

Otsus 2012/237/ÜVJP tuleks seega tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva otsusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et järgmised isikud ei siseneks nende territooriumile ega läbiks seda:

| a) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2048 (2012) lisas loetletud isikud ning ÜRO Julgeolekunõukogu poolt määratud täiendavad isikud või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2048 (2012) punkti 9 kohaselt loodud komitee („komitee”) poolt määratud täiendavad isikud kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2048 (2012) punktiga 6, nagu on loetletud I lisas; |
| --- | --- |

a)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2048 (2012) lisas loetletud isikud ning ÜRO Julgeolekunõukogu poolt määratud täiendavad isikud või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2048 (2012) punkti 9 kohaselt loodud komitee („komitee”) poolt määratud täiendavad isikud kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2048 (2012) punktiga 6, nagu on loetletud I lisas;

| b) | I lisas nimetamata isikud, kes osalevad tegevuses või toetavad tegevust, mis ohustab Guinea-Bissau Vabariigis rahu, julgeolekut või stabiilsust, ja nendega seotud isikud, nagu on loetletud II lisas. |
| --- | --- |

b)

I lisas nimetamata isikud, kes osalevad tegevuses või toetavad tegevust, mis ohustab Guinea-Bissau Vabariigis rahu, julgeolekut või stabiilsust, ja nendega seotud isikud, nagu on loetletud II lisas.

2.   Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

3.   Lõike 1 punkti a ei kohaldata, kui komitee otsustab, et

| a) | reisimine on õigustatud seoses humanitaarvajadustega, sealhulgas usuliste kohustustega, või |
| --- | --- |

a)

reisimine on õigustatud seoses humanitaarvajadustega, sealhulgas usuliste kohustustega, või

| b) | erandi tegemine edendaks rahu ja rahvuslikku leppimist Guinea-Bissau Vabariigis ning piirkonna stabiilsust. |
| --- | --- |

b)

erandi tegemine edendaks rahu ja rahvuslikku leppimist Guinea-Bissau Vabariigis ning piirkonna stabiilsust.

4.   Lõike 1 punkti a ei kohaldata, kui territooriumile sisenemine või selle läbimine on vajalik kohtumenetluse läbiviimiseks.

5.   Lõike 1 punkt b ei mõjuta neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, nimelt:

| a) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina;

| b) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina; |
| --- | --- |

b)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina;

| c) | privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või |
| --- | --- |

c)

privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või

| d) | Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt. |
| --- | --- |

d)

Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt.

6.   Lõiget 5 kohaldatakse ka juhtudel, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) võõrustajariik.

7.   Nõukogu tuleb nõuetekohaselt teavitada kõigist liikmesriigi poolt lõike 5 või 6 kohaselt tehtud eranditest.

8.   Liikmesriik võib lubada erandeid lõike 1 punkti b alusel kehtestatud meetmetest, kui reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajaduste või valitsustevahelistel kohtumistel osalemisega, sealhulgas liidu korraldatud või OSCE eesistujaks oleva liikmesriigi võõrustatavad kohtumised, kus toimub poliitiline dialoog, mis otseselt edendab demokraatiat, inimõigusi ja õigusriiki Guinea-Bissau Vabariigis.

9.   Liikmesriik, kes soovib teha lõikes 8 osutatud erandeid, teatab sellest nõukogule kirjalikult. Erand loetakse jõustunuks, välja arvatud juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitab kirjaliku vastuväite kahe tööpäeva jooksul alates kavandatavat erandit käsitleva teatise saamisest. Juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitavad vastuväite, võib nõukogu sellegipoolest otsustada kavandatud erandi tegemise kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.

10.   Kui liikmesriik lubab lõigete 5, 6, 8 ja 9 alusel II lisas loetletud isikute sisenemise oma territooriumile või selle läbimise, kehtib luba ainult selleks, milleks see on antud, ja asjaomaste isikute suhtes.

Artikkel 2

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad III lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kes osalevad tegevuses või toetavad tegevust, mis ohustab Guinea-Bissau Vabariigis rahu, julgeolekut või stabiilsust, ja nendega seotud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, või mis on eelnimetatute omanduses, valduses või kontrolli all.

2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt III lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste käsutusse ega nende toetuseks.

3.   Liikmesriigi pädev asutus võib tingimustel, mida ta sobivaiks peab, lubada teatud külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamise või teatud rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemise pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on

| a) | vajalikud III lisas loetletud isikute ja nende ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; |
| --- | --- |

a)

vajalikud III lisas loetletud isikute ja nende ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite ja majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest; |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite ja majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest;

| d) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, miks selline eriluba tuleks tema arvates anda. |
| --- | --- |

d)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, miks selline eriluba tuleks tema arvates anda.

Liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

4.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriigi pädev asutus anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kohus, haldusorgan või vahekohus on kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, mil lõikes 1 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti III lisasse, või on teinud nende kohta otsuse enne nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

kohus, haldusorgan või vahekohus on kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, mil lõikes 1 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti III lisasse, või on teinud nende kohta otsuse enne nimetatud kuupäeva;

| b) | rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks, mis on kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires; |
| --- | --- |

b)

rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks, mis on kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

| c) | kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu III lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused; |
| --- | --- |

c)

kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu III lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused;

| d) | kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga. |
| --- | --- |

d)

kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga.

Liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

5.   Lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:

| a) | nende kontode intressid või muud tulud või |
| --- | --- |

a)

nende kontode intressid või muud tulud või

| b) | maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või mis tekkisid enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama käesoleva otsuse sätet, |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või mis tekkisid enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama käesoleva otsuse sätet,

tingimusel et kõigi selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes kohaldatakse jätkuvalt lõiget 1.

Artikkel 3

1.   Nõukogu rakendab I lisa muudatusi ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee otsuste alusel.

2.   Vajaduse korral võtab nõukogu liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal vastu II ja III lisas oleva nimekirja ja loetelu muudatused.

3.   Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused, III lisas loetletud asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, andes asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused.

4.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt III lisas loetletud asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.

Artikkel 4

Käesolevas otsuses sätestatud meetmete võimalikult suure mõju tagamiseks julgustab liit kolmandaid riike võtma samasuguseid piiravaid meetmeid nagu käesolevas otsuses.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus vaadatakse läbi, seda muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks vastavalt vajadusele, kuid eelkõige ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste otsuste alusel.

2.   Artikli 1 lõike 1 punktis b ja artiklis 2 osutatud meetmed vaadatakse korrapäraste ajavahemike järel läbi ning seda tehakse vähemalt iga 12 kuu möödumisel. Meetmed kaotavad asjaomaste isikute ja üksuste suhtes kehtivuse, kui nõukogu teeb artikli 3 lõikes 2 osutatud korra kohaselt kindlaks, et meetmete kohaldamise tingimusi enam ei esine.

Artikkel 6

Otsus 2012/237/ÜVJP tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 7

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Brüssel, 31. mai 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 119, 4.5.2012, lk 43.

1

---

I LISA

Artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud isikute nimekiri

| | Nimi | Identifitseeriv teave
  (sünnikuupäev ja -koht, passi/isikutunnistuse number jne) | Loetellu kandmise põhjused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kindral António INJAI
  (teise nimega António INDJAI) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 20.1.1955
  Sünnikoht: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guinea-Bissau
  Vanemad: Wasna Injai ja Quiritche Cofte
  Ametinimetus: kindralleitnant, relvajõudude staabiülem
  Pass: diplomaatiline pass AAID00435
  Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013 | António Injai osales isiklikult 1. aprilli 2010. aasta mässu kavandamisel ja juhtimisel. Mäss kulmineerus peaminister Carlo Gomez Juniori ja relvajõudude staabiülema José Zamora Induta ebaseadusliku kinnipidamisega; 2012. aasta valimisperioodil tegi Injai relvajõudude staabiülemana avaldusi, milles ta ähvardas valitud ametivõime kukutada ja valimisprotsessi lõpetada; António Injai osales 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde planeerimises. Riigipöörde järel väljastas hunta „Military Command” esimese kommünikee kindral Injai juhitud relvajõudude peastaap. |
| 2. | Kindralmajor Mamadu TURE (N'KRUMAH) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 26.4.1947
  Ametinimetus: relvajõudude staabiülema asetäitja
  Diplomaatiline pass nr DA0002186
  Väljaandmise kuupäev: 30.3.2007
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 26.8.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. |
| 3. | Kindral Estêvão NA MENA | Sünnikuupäev: 7.3.1956
  Ametinimetus: relvajõudude peainspektor | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. |
| 4. | Brigaadikindral Ibraima CAMARÁ
  (teise nimega „Papa Camará”) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 11.5.1964
  Vanemad: Suareba Camará ja Sale Queita
  Ametinimetus: õhujõudude staabiülem
  Diplomaatiline pass nr AAID00437
  Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. |
| 5. | Kolonelleitnant Daba NA WALNA
  (teise nimega Daba Na Walna) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 6.6.1966
  Vanemad: Samba Naualna ja In-Uasne Nanfafe
  Ametinimetus: hunta „Military Command” pressiesindaja
  Pass nr SA 0000417
  Väljaandmise kuupäev: 29.10.2003
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 10.3.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” pressiesindaja. |

Nimi

Identifitseeriv teave

(sünnikuupäev ja -koht, passi/isikutunnistuse number jne)

Loetellu kandmise põhjused

1.

Kindral António INJAI

(teise nimega António INDJAI)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 20.1.1955

Sünnikoht: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guinea-Bissau

Vanemad: Wasna Injai ja Quiritche Cofte

Ametinimetus: kindralleitnant, relvajõudude staabiülem

Pass: diplomaatiline pass AAID00435

Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013

António Injai osales isiklikult 1. aprilli 2010. aasta mässu kavandamisel ja juhtimisel. Mäss kulmineerus peaminister Carlo Gomez Juniori ja relvajõudude staabiülema José Zamora Induta ebaseadusliku kinnipidamisega; 2012. aasta valimisperioodil tegi Injai relvajõudude staabiülemana avaldusi, milles ta ähvardas valitud ametivõime kukutada ja valimisprotsessi lõpetada; António Injai osales 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde planeerimises. Riigipöörde järel väljastas hunta „Military Command” esimese kommünikee kindral Injai juhitud relvajõudude peastaap.

2.

Kindralmajor Mamadu TURE (N'KRUMAH)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 26.4.1947

Ametinimetus: relvajõudude staabiülema asetäitja

Diplomaatiline pass nr DA0002186

Väljaandmise kuupäev: 30.3.2007

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 26.8.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

3.

Kindral Estêvão NA MENA

Sünnikuupäev: 7.3.1956

Ametinimetus: relvajõudude peainspektor

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

4.

Brigaadikindral Ibraima CAMARÁ

(teise nimega „Papa Camará”)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 11.5.1964

Vanemad: Suareba Camará ja Sale Queita

Ametinimetus: õhujõudude staabiülem

Diplomaatiline pass nr AAID00437

Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

5.

Kolonelleitnant Daba NA WALNA

(teise nimega Daba Na Walna)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 6.6.1966

Vanemad: Samba Naualna ja In-Uasne Nanfafe

Ametinimetus: hunta „Military Command” pressiesindaja

Pass nr SA 0000417

Väljaandmise kuupäev: 29.10.2003

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 10.3.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” pressiesindaja.

---

II LISA

Artikli 1 lõike 1 punktis b osutatud isikute loetelu

| | Nimi | Identifitseeriv teave
  (sünnikuupäev ja -koht, passi/isikutunnistuse number jne) | Loetellu kandmise põhjused | Määramise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kindral Augusto MÁRIO CÓ | Ametinimetus: maavägede staabiülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 2. | Kindral Saya Braia Na NHAPKA | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: presidendi turvameeskonna ülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 3. | Kolonel Tomás DJASSI | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 18. september 1968
  Ametinimetus: kaitseväe komandör
  Pass: AAIS00820
  Väljaandmise kuupäev: 24.11.2010
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 27.4.2012 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik | 1.6.2012 |
| 4. | Kolonel Cranha DANFÁ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi operatsioonide juht | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik | 1.6.2012 |
| 5. | Kolonel Celestino de CARVALHO | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 14.6.1955
  Vanemad: Domingos de Carvalho ja Josefa Cabral
  Ametinimetus: riikliku kaitseinstituudi president
  Pass: diplomaatiline pass DA0002166
  Väljaandmise kuupäev: 19.2.2007
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Endine õhujõudude staabiülem. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”. | 1.6.2012 |
| 6. | Kapten (merevägi) Sanhá CLUSSÉ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 28. september 1965
  Vanemad: Clusse Mutcha ja Dalu Imbungue
  Ametinimetus: mereväe staabiülema kohusetäitja
  Pass: SA 0000515
  Väljaandmise kuupäev: 8.12.2003
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 29.8.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”. | 1.6.2012 |
| 7. | Kolonelleitnant Júlio NHATE | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünniaasta: 1972
  Ametinimetus: langevarjurügemendi ülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Júlio Nhate juhtis sõjaväelist operatsiooni, millega toetati 12. aprilli 2012. aasta riigipööret. | 1.6.2012 |
| 8. | Kolonelleitnant Tchipa NA BIDON | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 28. mai 1954
  Vanemad: „Nabidom”
  Ametinimetus: sõjaväeluure ülem
  Pass: diplomaatiline pass DA0001564
  Väljaandmise kuupäev: 30.11.2005
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.5.2011 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 9. | Kolonelleitnant Tcham NA MAN (teise nimega Namam) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 27. veebruar 1953
  Vanemad: Biute Naman ja Ndjade Na Noa
  Ametinimetus: relvajõudude sõjaväehaigla juht
  Pass: SA0002264
  Väljaandmise kuupäev: 24.7.2006
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 23.7.2009 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Tcham Na Man on samuti sõjaväe kõrgema väejuhatuse liige. | 1.6.2012 |
| 10. | Major Samuel FERNANDES | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 22. jaanuar 1965
  Vanemad: José Fernandes ja Segunda Iamite
  Ametinimetus: kaitseväe operatsioonide ülema assistent
  Pass: AAIS00048
  Väljaandmise kuupäev: 24.3.2009
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 24.3.2012 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 11. | Major Idrissa DJALÓ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 6. jaanuar 1962
  Ametinimetus: relvajõudude staabiülema protokollinõunik | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Ta oli üks esimestest ohvitseridest, kes väljendas avalikult poolehoidu huntale „Military Command”, allkirjastades ühe nende esimestest kommünikeedest (nr 5, kuupäevaga 13. aprill). Major Djaló töötab ka sõjaväeluure heaks. | 1.6.2012 |
| 12. | Ülem (merevägi) Bion NA TCHONGO (teise nimega Nan Tchongo | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 8. aprill 1961
  Vanemad: Cunha Nan Tchongo ja Bucha Natcham
  Ametinimetus: mereväeluure ülem
  Pass: diplomaatiline pass DA0001565
  Väljaandmise kuupäev: 1.12.2005
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 30.11.2008 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 13. | Ülem (merevägi) Agostinho Sousa CORDEIRO | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 28. mai 1962
  Vanemad: Luis Agostinho Cordeiro ja Domingas Soares
  Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi logistikaülem
  Pass: SA0000883
  Väljaandmise kuupäev: 14.4.2004
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 14. | Kapten Paulo SUNSAI | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: põhjapiirkonna sõjaväeülema assistent | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 15. | Leitnant Lassana CAMARÁ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: relvajõudude finantsteenistuste ülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Vastutav tollile, transpordi peadirektoraadile ning piirivalve ja migratsiooni peadirektoraadile kuuluvate riiklike vahendite väärkasutamise eest. Nende vahenditega rahastatakse huntat „Military Command”. | 1.6.2012 |
| 16. | Leitnant Julio NA MAN | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: relvajõudude staabiülema abi | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Leitnant Na Man oli tegev 12. aprilli riigipöörde operatiivjuhtimises, tegutsedes António Injai käsul. Samuti on ta hunta „Military Command” nimel osalenud kohtumistel poliitiliste parteidega. | 1.6.2012 |

Nimi

Identifitseeriv teave

(sünnikuupäev ja -koht, passi/isikutunnistuse number jne)

Loetellu kandmise põhjused

Määramise kuupäev

1.

Kindral Augusto MÁRIO CÓ

Ametinimetus: maavägede staabiülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

2.

Kindral Saya Braia Na NHAPKA

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: presidendi turvameeskonna ülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

3.

Kolonel Tomás DJASSI

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 18. september 1968

Ametinimetus: kaitseväe komandör

Pass: AAIS00820

Väljaandmise kuupäev: 24.11.2010

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 27.4.2012

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik

1.6.2012

4.

Kolonel Cranha DANFÁ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi operatsioonide juht

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik

1.6.2012

5.

Kolonel Celestino de CARVALHO

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 14.6.1955

Vanemad: Domingos de Carvalho ja Josefa Cabral

Ametinimetus: riikliku kaitseinstituudi president

Pass: diplomaatiline pass DA0002166

Väljaandmise kuupäev: 19.2.2007

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Endine õhujõudude staabiülem. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”.

1.6.2012

6.

Kapten (merevägi) Sanhá CLUSSÉ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 28. september 1965

Vanemad: Clusse Mutcha ja Dalu Imbungue

Ametinimetus: mereväe staabiülema kohusetäitja

Pass: SA 0000515

Väljaandmise kuupäev: 8.12.2003

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 29.8.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”.

1.6.2012

7.

Kolonelleitnant Júlio NHATE

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünniaasta: 1972

Ametinimetus: langevarjurügemendi ülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Júlio Nhate juhtis sõjaväelist operatsiooni, millega toetati 12. aprilli 2012. aasta riigipööret.

1.6.2012

8.

Kolonelleitnant Tchipa NA BIDON

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 28. mai 1954

Vanemad: „Nabidom”

Ametinimetus: sõjaväeluure ülem

Pass: diplomaatiline pass DA0001564

Väljaandmise kuupäev: 30.11.2005

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.5.2011

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

9.

Kolonelleitnant Tcham NA MAN (teise nimega Namam)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 27. veebruar 1953

Vanemad: Biute Naman ja Ndjade Na Noa

Ametinimetus: relvajõudude sõjaväehaigla juht

Pass: SA0002264

Väljaandmise kuupäev: 24.7.2006

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 23.7.2009

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Tcham Na Man on samuti sõjaväe kõrgema väejuhatuse liige.

1.6.2012

10.

Major Samuel FERNANDES

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 22. jaanuar 1965

Vanemad: José Fernandes ja Segunda Iamite

Ametinimetus: kaitseväe operatsioonide ülema assistent

Pass: AAIS00048

Väljaandmise kuupäev: 24.3.2009

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 24.3.2012

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

11.

Major Idrissa DJALÓ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 6. jaanuar 1962

Ametinimetus: relvajõudude staabiülema protokollinõunik

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Ta oli üks esimestest ohvitseridest, kes väljendas avalikult poolehoidu huntale „Military Command”, allkirjastades ühe nende esimestest kommünikeedest (nr 5, kuupäevaga 13. aprill). Major Djaló töötab ka sõjaväeluure heaks.

1.6.2012

12.

Ülem (merevägi) Bion NA TCHONGO (teise nimega Nan Tchongo

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 8. aprill 1961

Vanemad: Cunha Nan Tchongo ja Bucha Natcham

Ametinimetus: mereväeluure ülem

Pass: diplomaatiline pass DA0001565

Väljaandmise kuupäev: 1.12.2005

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 30.11.2008

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

13.

Ülem (merevägi) Agostinho Sousa CORDEIRO

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 28. mai 1962

Vanemad: Luis Agostinho Cordeiro ja Domingas Soares

Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi logistikaülem

Pass: SA0000883

Väljaandmise kuupäev: 14.4.2004

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

14.

Kapten Paulo SUNSAI

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: põhjapiirkonna sõjaväeülema assistent

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

15.

Leitnant Lassana CAMARÁ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: relvajõudude finantsteenistuste ülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Vastutav tollile, transpordi peadirektoraadile ning piirivalve ja migratsiooni peadirektoraadile kuuluvate riiklike vahendite väärkasutamise eest. Nende vahenditega rahastatakse huntat „Military Command”.

1.6.2012

16.

Leitnant Julio NA MAN

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: relvajõudude staabiülema abi

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Leitnant Na Man oli tegev 12. aprilli riigipöörde operatiivjuhtimises, tegutsedes António Injai käsul. Samuti on ta hunta „Military Command” nimel osalenud kohtumistel poliitiliste parteidega.

1.6.2012

---

III LISA

Artiklis 2 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu

| | Nimi | Identifitseeriv teave (sünnikuupäev ja -koht, passi/isikutunnistuse number jne) | Loetellu kandmise põhjused | Määramise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kindral António INJAI (teise nimega António INDJAI) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 20. jaanuar 1955
  Sünnikoht: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guinea-Bissau
  Vanemad: Wasna Injai ja Quiritche Cofte
  Ametinimetus: kindralleitnant, relvajõudude staabiülem
  Pass: diplomaatiline pass AAID00435
  Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013 | António Injai osales isiklikult 1. aprilli 2010. aasta mässu kavandamisel ja juhtimisel. Mäss kulmineerus peaminister Carlo Gomez Juniori ja relvajõudude staabiülema José Zamora Induta ebaseadusliku kinnipidamisega; 2012. aasta valimisperioodil tegi Injai relvajõudude staabiülemana avaldusi, milles ta ähvardas valitud ametivõime kukutada ja valimisprotsessi lõpetada; António Injai osales 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde operatiivses planeerimises.
  Riigipöörde järel väljastas hunta „Military Command” esimese kommünikee kindral Injai juhitud relvajõudude peastaap. | 3.5.2012 |
| 2. | Kindralmajor Mamadu TURE (N'KRUMAH) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 26. aprill 1947
  Ametinimetus: relvajõudude staabiülema asetäitja
  Diplomaatiline pass nr DA0002186
  Väljaandmise kuupäev: 30.3.2007
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 26.8.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 3.5.2012 |
| 3. | Kindral Estêvão NA MENA | Sünnikuupäev: 7. märts 1956
  Ametinimetus: relvajõudude peainspektor | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 3.5.2012 |
| 4. | Brigaadikindral Ibraima CAMARA (teise nimega „Papa Camara”) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 11. mai 1964
  Vanemad: Suareba Camara ja Sale Queita
  Ametinimetus: õhujõudude staabiülem
  Diplomaatiline pass nr AAID00437
  Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 3.5.2012 |
| 5. | Kolonelleitnant Daba NA WALNA (teise nimega Daba Na Walna) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 6. juuni 1966
  Vanemad: Samba Naualna ja In-Uasne Nanfafe
  Ametinimetus: hunta „Military Command” pressiesindaja
  Pass nr SA 0000417
  Väljaandmise kuupäev: 29.10.2003
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 10.3.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” pressiesindaja. | 3.5.2012 |
| 6. | Kindral Augusto MÁRIO CÓ | Ametinimetus: maavägede staabiülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 3.5.2012 |
| 7. | Kindral Saya Braia Na NHAPKA | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: presidendi turvameeskonna ülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 8. | Kolonel Tomás DJASSI | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 18. september 1968
  Ametinimetus: kaitseväe komandör
  Pass: AAIS00820
  Väljaandmise kuupäev: 24.11.2010
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 27.4.2012 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik | 1.6.2012 |
| 9. | Kolonel Cranha DANFÁ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi operatsioonide juht | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik | 1.6.2012 |
| 10. | Kolonel Celestino de CARVALHO | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 14.6.1955
  Vanemad: Domingos de Carvalho ja Josefa Cabral
  Ametinimetus: riikliku kaitseinstituudi president
  Pass: diplomaatiline pass DA0002166
  Väljaandmise kuupäev: 19.2.2007
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Endine õhujõudude staabiülem. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”. | 1.6.2012 |
| 11. | Kapten (merevägi) Sanhá CLUSSÉ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 28. september 1965
  Vanemad: Clusse Mutcha ja Dalu Imbungue
  Ametinimetus: mereväe staabiülema kohusetäitja
  Pass: SA 0000515
  Väljaandmise kuupäev: 8.12.2003
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 29.8.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”. | 1.6.2012 |
| 12. | Kolonelleitnant Júlio NHATE | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünniaasta: 1972
  Ametinimetus: langevarjurügemendi ülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Júlio Nhate juhtis sõjaväelist operatsiooni, millega toetati 12. aprilli 2012. aasta riigipööret. | 1.6.2012 |
| 13. | Kolonelleitnant Tchipa NA BIDON | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 28. mai 1954
  Vanemad: „Nabidom”
  Ametinimetus: sõjaväeluure ülem
  Pass: diplomaatiline pass DA0001564
  Väljaandmise kuupäev: 30.11.2005
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.5.2011 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 14. | Kolonelleitnant Tcham NA MAN (teise nimega Namam) | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 27. veebruar 1953
  Vanemad: Biute Naman ja Ndjade Na Noa
  Ametinimetus: relvajõudude sõjaväehaigla juht
  Pass: SA0002264
  Väljaandmise kuupäev: 24.7.2006
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 23.7.2009 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Tcham Na Man on samuti sõjaväe kõrgema väejuhatuse liige. | 1.6.2012 |
| 15. | Major Samuel FERNANDES | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 22. jaanuar 1965
  Vanemad: José Fernandes ja Segunda Iamite
  Ametinimetus: kaitseväe operatsioonide ülema assistent
  Pass: AAIS00048
  Väljaandmise kuupäev: 24.3.2009
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 24.3.2012 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 16. | Major Idrissa DJALÓ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 6. jaanuar 1962
  Ametinimetus: relvajõudude staabiülema protokollinõunik | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Ta oli üks esimestest ohvitseridest, kes väljendas avalikult poolehoidu huntale „Military Command”, allkirjastades ühe nende esimestest kommünikeedest (nr 5, kuupäevaga 13. aprill). Major Djaló töötab ka sõjaväeluure heaks. | 1.6.2012 |
| 17. | Ülem (merevägi) Bion NA TCHONGO (teise nimega Nan Tchongo | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 8. aprill 1961
  Vanemad: Cunha Nan Tchongo ja Bucha Natcham
  Ametinimetus: mereväeluure ülem
  Pass: diplomaatiline pass DA0001565
  Väljaandmise kuupäev: 1.12.2005
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 30.11.2008 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 18. | Ülem (merevägi) Agostinho Sousa CORDEIRO | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Sünnikuupäev: 28. mai 1962
  Vanemad: Luis Agostinho Cordeiro ja Domingas Soares
  Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi logistikaülem
  Pass: SA0000883
  Väljaandmise kuupäev: 14.4.2004
  Väljaandmise koht: Guinea-Bissau
  Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013 | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 19. | Kapten Paulo SUNSAI | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: põhjapiirkonna sõjaväeülema assistent | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. | 1.6.2012 |
| 20. | Leitnant Lassana CAMARÁ | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: relvajõudude finantsteenistuste ülem | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Vastutav tollile, transpordi peadirektoraadile ning piirivalve ja migratsiooni peadirektoraadile kuuluvate riiklike vahendite väärkasutamise eest. Nende vahenditega rahastatakse huntat „Military Command”. | 1.6.2012 |
| 21. | Leitnant Julio NA MAN | Kodakondsus: Guinea-Bissau
  Ametinimetus: relvajõudude staabiülema abi | 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Leitnant Na Man oli tegev 12. aprilli riigipöörde operatiivjuhtimises, tegutsedes António Injai käsul. Samuti on ta hunta „Military Command” nimel osalenud kohtumistel poliitiliste parteidega. | 1.6.2012 |

Nimi

Identifitseeriv teave (sünnikuupäev ja -koht, passi/isikutunnistuse number jne)

Loetellu kandmise põhjused

Määramise kuupäev

1.

Kindral António INJAI (teise nimega António INDJAI)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 20. jaanuar 1955

Sünnikoht: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guinea-Bissau

Vanemad: Wasna Injai ja Quiritche Cofte

Ametinimetus: kindralleitnant, relvajõudude staabiülem

Pass: diplomaatiline pass AAID00435

Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013

António Injai osales isiklikult 1. aprilli 2010. aasta mässu kavandamisel ja juhtimisel. Mäss kulmineerus peaminister Carlo Gomez Juniori ja relvajõudude staabiülema José Zamora Induta ebaseadusliku kinnipidamisega; 2012. aasta valimisperioodil tegi Injai relvajõudude staabiülemana avaldusi, milles ta ähvardas valitud ametivõime kukutada ja valimisprotsessi lõpetada; António Injai osales 12. aprilli 2012. aasta riigipöörde operatiivses planeerimises.

Riigipöörde järel väljastas hunta „Military Command” esimese kommünikee kindral Injai juhitud relvajõudude peastaap.

3.5.2012

2.

Kindralmajor Mamadu TURE (N'KRUMAH)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 26. aprill 1947

Ametinimetus: relvajõudude staabiülema asetäitja

Diplomaatiline pass nr DA0002186

Väljaandmise kuupäev: 30.3.2007

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 26.8.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

3.5.2012

3.

Kindral Estêvão NA MENA

Sünnikuupäev: 7. märts 1956

Ametinimetus: relvajõudude peainspektor

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

3.5.2012

4.

Brigaadikindral Ibraima CAMARA (teise nimega „Papa Camara”)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 11. mai 1964

Vanemad: Suareba Camara ja Sale Queita

Ametinimetus: õhujõudude staabiülem

Diplomaatiline pass nr AAID00437

Väljaandmise kuupäev: 18.2.2010

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 18.2.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

3.5.2012

5.

Kolonelleitnant Daba NA WALNA (teise nimega Daba Na Walna)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 6. juuni 1966

Vanemad: Samba Naualna ja In-Uasne Nanfafe

Ametinimetus: hunta „Military Command” pressiesindaja

Pass nr SA 0000417

Väljaandmise kuupäev: 29.10.2003

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 10.3.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” pressiesindaja.

3.5.2012

6.

Kindral Augusto MÁRIO CÓ

Ametinimetus: maavägede staabiülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

3.5.2012

7.

Kindral Saya Braia Na NHAPKA

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: presidendi turvameeskonna ülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

8.

Kolonel Tomás DJASSI

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 18. september 1968

Ametinimetus: kaitseväe komandör

Pass: AAIS00820

Väljaandmise kuupäev: 24.11.2010

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 27.4.2012

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik

1.6.2012

9.

Kolonel Cranha DANFÁ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi operatsioonide juht

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Relvajõudude staabiülema António Injai lähedane nõunik

1.6.2012

10.

Kolonel Celestino de CARVALHO

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 14.6.1955

Vanemad: Domingos de Carvalho ja Josefa Cabral

Ametinimetus: riikliku kaitseinstituudi president

Pass: diplomaatiline pass DA0002166

Väljaandmise kuupäev: 19.2.2007

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Endine õhujõudude staabiülem. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”.

1.6.2012

11.

Kapten (merevägi) Sanhá CLUSSÉ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 28. september 1965

Vanemad: Clusse Mutcha ja Dalu Imbungue

Ametinimetus: mereväe staabiülema kohusetäitja

Pass: SA 0000515

Väljaandmise kuupäev: 8.12.2003

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 29.8.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Tema kuulumine delegatsiooni, kes kohtus 26. aprillil ECOWASiga, kinnitab tema osalemist huntas „Military Command”.

1.6.2012

12.

Kolonelleitnant Júlio NHATE

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünniaasta: 1972

Ametinimetus: langevarjurügemendi ülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Júlio Nhate juhtis sõjaväelist operatsiooni, millega toetati 12. aprilli 2012. aasta riigipööret.

1.6.2012

13.

Kolonelleitnant Tchipa NA BIDON

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 28. mai 1954

Vanemad: „Nabidom”

Ametinimetus: sõjaväeluure ülem

Pass: diplomaatiline pass DA0001564

Väljaandmise kuupäev: 30.11.2005

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.5.2011

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

14.

Kolonelleitnant Tcham NA MAN (teise nimega Namam)

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 27. veebruar 1953

Vanemad: Biute Naman ja Ndjade Na Noa

Ametinimetus: relvajõudude sõjaväehaigla juht

Pass: SA0002264

Väljaandmise kuupäev: 24.7.2006

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 23.7.2009

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Kolonelleitnant Tcham Na Man on samuti sõjaväe kõrgema väejuhatuse liige.

1.6.2012

15.

Major Samuel FERNANDES

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 22. jaanuar 1965

Vanemad: José Fernandes ja Segunda Iamite

Ametinimetus: kaitseväe operatsioonide ülema assistent

Pass: AAIS00048

Väljaandmise kuupäev: 24.3.2009

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 24.3.2012

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

16.

Major Idrissa DJALÓ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 6. jaanuar 1962

Ametinimetus: relvajõudude staabiülema protokollinõunik

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Ta oli üks esimestest ohvitseridest, kes väljendas avalikult poolehoidu huntale „Military Command”, allkirjastades ühe nende esimestest kommünikeedest (nr 5, kuupäevaga 13. aprill). Major Djaló töötab ka sõjaväeluure heaks.

1.6.2012

17.

Ülem (merevägi) Bion NA TCHONGO (teise nimega Nan Tchongo

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 8. aprill 1961

Vanemad: Cunha Nan Tchongo ja Bucha Natcham

Ametinimetus: mereväeluure ülem

Pass: diplomaatiline pass DA0001565

Väljaandmise kuupäev: 1.12.2005

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 30.11.2008

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

18.

Ülem (merevägi) Agostinho Sousa CORDEIRO

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Sünnikuupäev: 28. mai 1962

Vanemad: Luis Agostinho Cordeiro ja Domingas Soares

Ametinimetus: relvajõudude ühendstaabi logistikaülem

Pass: SA0000883

Väljaandmise kuupäev: 14.4.2004

Väljaandmise koht: Guinea-Bissau

Kehtivuse lõppemise kuupäev: 15.4.2013

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

19.

Kapten Paulo SUNSAI

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: põhjapiirkonna sõjaväeülema assistent

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige.

1.6.2012

20.

Leitnant Lassana CAMARÁ

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: relvajõudude finantsteenistuste ülem

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Vastutav tollile, transpordi peadirektoraadile ning piirivalve ja migratsiooni peadirektoraadile kuuluvate riiklike vahendite väärkasutamise eest. Nende vahenditega rahastatakse huntat „Military Command”.

1.6.2012

21.

Leitnant Julio NA MAN

Kodakondsus: Guinea-Bissau

Ametinimetus: relvajõudude staabiülema abi

12. aprilli 2012. aasta riigipöörde eest vastutuse võtnud hunta „Military Command” liige. Leitnant Na Man oli tegev 12. aprilli riigipöörde operatiivjuhtimises, tegutsedes António Injai käsul. Samuti on ta hunta „Military Command” nimel osalenud kohtumistel poliitiliste parteidega.

1.6.2012

---

| 1.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/47 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/47

---

KOMISJONI OTSUS,

31. mai 2012,

maismaatranspordi turvalisuse eksperdirühma loomise kohta

(2012/286/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu artiklis 90 sätestatakse, et aluslepingute eesmärke transpordiküsimustes taotletakse ühist transpordipoliitikat rakendades, ja transpordi turvalisus on selle oluline osa. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu artiklis 90 sätestatakse, et aluslepingute eesmärke transpordiküsimustes taotletakse ühist transpordipoliitikat rakendades, ja transpordi turvalisus on selle oluline osa.

| (2) | Valge raamatu „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (1) I lisa punkti 1 lõikes 3 on sätestatud algatus maismaatranspordi turvalisusega tegeleva alalise eksperdirühma loomise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Valge raamatu „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (1) I lisa punkti 1 lõikes 3 on sätestatud algatus maismaatranspordi turvalisusega tegeleva alalise eksperdirühma loomise kohta.

| (3) | Seepärast on vaja moodustada maismaatranspordi valdkonna eksperdirühm ning määratleda selle ülesanded ja struktuur. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja moodustada maismaatranspordi valdkonna eksperdirühm ning määratleda selle ülesanded ja struktuur.

| (4) | Rühm peaks abistama komisjoni maismaatranspordi turvalisuse arendamisele suunatud liidu meetmete kavandamisel ja rakendamisel ning soodustab asjakohaste kogemuste, põhimõtete ja tavade jätkuvat vahetust liikmesriikide ja eri asjaomaste poolte vahel. |
| --- | --- |

(4)

Rühm peaks abistama komisjoni maismaatranspordi turvalisuse arendamisele suunatud liidu meetmete kavandamisel ja rakendamisel ning soodustab asjakohaste kogemuste, põhimõtete ja tavade jätkuvat vahetust liikmesriikide ja eri asjaomaste poolte vahel.

| (5) | Rühm peaks koosnema liikmesriikide pädevatest asutustest. Need asutused nimetavad ametisse eksperdid transpordi ja turvalisuse või poliitikaküsimustega tegelevatest valitsusasutustest. |
| --- | --- |

(5)

Rühm peaks koosnema liikmesriikide pädevatest asutustest. Need asutused nimetavad ametisse eksperdid transpordi ja turvalisuse või poliitikaküsimustega tegelevatest valitsusasutustest.

| (6) | Rühma liikmete jaoks tuleks kehtestada teabe avaldamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(6)

Rühma liikmete jaoks tuleks kehtestada teabe avaldamise eeskirjad.

| (7) | Rühma liikmete isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (2), |
| --- | --- |

(7)

Rühma liikmete isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (2),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Luuakse maismaatranspordi turvalisuse eksperdirühm, edaspidi „rühm”.

Artikkel 2

Ülesanded

1.   Rühm abistab komisjoni maismaatranspordi turvalisuse arendamisele suunatud Euroopa Liidu meetmete kavandamisel ja rakendamisel ning soodustab asjakohaste kogemuste, põhimõtete ja tavade jätkuvat vahetust liikmesriikide ja eri asjaomaste poolte vahel.

2.   Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks teeb rühm järgmist:

| — | abistab komisjoni Euroopa Liidu tasandil maismaatranspordi turvalisuse valdkonnas võetud meetmete tulemuste järelevalve, hindamise ja levitamise vahendite arendamisel; |
| --- | --- |

—

abistab komisjoni Euroopa Liidu tasandil maismaatranspordi turvalisuse valdkonnas võetud meetmete tulemuste järelevalve, hindamise ja levitamise vahendite arendamisel;

| — | annab oma panuse Euroopa Liidu tegevuskavade kohaldamisse asjaomases valdkonnas, analüüsides eeskätt nende tulemusi ja tehes ettepanekuid võetud meetmete tulemuslikumaks muutmiseks; |
| --- | --- |

—

annab oma panuse Euroopa Liidu tegevuskavade kohaldamisse asjaomases valdkonnas, analüüsides eeskätt nende tulemusi ja tehes ettepanekuid võetud meetmete tulemuslikumaks muutmiseks;

| — | soodustab maismaatranspordi turvalisuse edendamiseks kõikidel tasanditel võetud meetmeid käsitleva teabe vahetust ja teeb vajaduse korral ettepanekuid võimalike meetmete kohta Euroopa Liidu tasandil; |
| --- | --- |

—

soodustab maismaatranspordi turvalisuse edendamiseks kõikidel tasanditel võetud meetmeid käsitleva teabe vahetust ja teeb vajaduse korral ettepanekuid võimalike meetmete kohta Euroopa Liidu tasandil;

| — | esitab komisjonile selle palvel või omal algatusel arvamusi või aruandeid mis tahes küsimuses, mis on seotud maismaatranspordi turvalisuse edendamisega Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

esitab komisjonile selle palvel või omal algatusel arvamusi või aruandeid mis tahes küsimuses, mis on seotud maismaatranspordi turvalisuse edendamisega Euroopa Liidus.

Artikkel 3

Konsulteerimine

Komisjon võib konsulteerida eksperdirühmaga kõikides maismaatranspordi turvalisusega seotud küsimustes.

Artikkel 4

Liikmed

1.   Liikmed on liikmesriikide pädevad asutused. Need asutused nimetavad ametisse kaks esindajat:

| a) | üks esindaja iga liikmesriigi ministeeriumist või valitsusasutusest, mis vastutab maismaatranspordi eest; |
| --- | --- |

a)

üks esindaja iga liikmesriigi ministeeriumist või valitsusasutusest, mis vastutab maismaatranspordi eest;

| b) | üks esindaja iga liikmesriigi ministeeriumist või valitsusasutusest, mis vastutab turvalisuse või poliitikaküsimuste eest. |
| --- | --- |

b)

üks esindaja iga liikmesriigi ministeeriumist või valitsusasutusest, mis vastutab turvalisuse või poliitikaküsimuste eest.

2.   Komisjoni esindajad võivad anda vaatleja staatuse üksikisikutele või kutsuda maismaatranspordi turvalisusega tegelevate või sellest otseselt mõjustatud rahvusvaheliste või kutseorganisatsioonide Euroopa esindajaid ning transpordikasutajate organisatsioone.

3.   Lõike 1 punktides a ja b osutatud isikute nimed avaldatakse komisjoni eksperdirühmade ja samalaadsete üksuste registris (edaspidi „register”). Liikmesriikide asutuste nimed võib avaldada registris. Lõikes 2 osutatud isikute ja organisatsioonide nimed avaldatakse registris ning esindatav huvi avalikustatakse (3).

4.   Isikuandmeid kogutakse, töödeldakse ja need avaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 5

Töökord

1.   Eksperdirühma eesistuja on komisjoni esindaja.

2.   Kokkuleppel komisjoniga võib rühm luua töörühmi, kes rühmaga kooskõlastatud volituste alusel tegelevad teatavate konkreetsete küsimustega. Sellised töörühmad saadetakse laiali kohe, kui nende ülesanded on täidetud.

3.   Komisjon võib kutsuda rühma töös ajutiselt osalema konkreetses päevakorraküsimuses pädevaid isikuid. Kutsutud eksperdid võtavad osa ainult selle küsimusega seotud tööst, milles neil on palutud osaleda.

4.   Rühm võib oma arvamuste ettevalmistamiseks määrata ühe liikmesriigi esindaja raportööriks, kelle ülesanne on koostada aruandeid.

5.   Rühma kutsub kokku komisjon ja selle koosolekud toimuvad tavaliselt komisjoni ametiruumides. Rühm tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas. Komisjon tagab sekretariaaditeenuste osutamise. Komisjoni ametnikud, kes tunnevad tegevuse vastu huvi, võivad osaleda rühma või selle töörühmade koosolekutel.

6.   Rühma aruteludel käsitletakse komisjoni taotlusi rühma arvamuse saamiseks või neid arvamusi, mida rühm omal algatusel annab. Sellistele aruteludele ei järgne hääletust.

7.   Komisjon avaldab kõik asjaomased dokumendid registris või registrist asjakohasele veebisaidile viitava lingi kaudu. Avaldamisel võib teha erandeid juhul, kui dokumendi avalikustamine kahjustaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (4) artiklis 4 määratletud avalikku või erahuvi.

8.   Rühma liikmed ja nende esindajad ning ka kutsutud eksperdid ja vaatlejad järgivad aluslepingutes ja nende rakenduseeskirjades sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, samuti komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) (5) lisas sätestatud komisjoni turvaeeskirju seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega. Kõnealuste nõuete rikkumise korral võib komisjon võtta kõik asjakohased meetmed.

Artikkel 6

Koosolekute kulud ja finantstagajärjed

1.   Rühma tegevuses osalejatele ei maksta osutatud teenuste eest tasu.

2.   Komisjon hüvitab komisjonis kehtiva korra kohaselt sõidu- ja elamiskulud, mis liikmete esindajatel tekivad seoses rühma tegevuses osalemisega. Samuti hüvitatakse sõidu- ja elamiskulud, mis tekivad vaatlejatel ja kutsutud ekspertidel seoses rühma tegevuses osalemisega.

3.   Kulud hüvitatakse nende summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks eraldatud.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 31. mai 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  KOM(2011) 144 (lõplik).

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  Liikmed, kes ei soovi oma nime avalikustamist, võivad taotleda erandi tegemist nimetatud reeglist. Eksperdirühma liikme nime mitteavalikustamise taotlus loetakse õigustatuks juhul, kui nime avaldamine võib ohustada liikme turvalisust või erapooletust või tema eraelu puutumatust.

3

(4)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

4

(5)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

5

---