# Uradni list L 202/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.202.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 202 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5528. julij 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.202.slv

Uradni list

Evropske unije

L 202

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5528. julij 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2012/442/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. julija 2012 o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP v zvezi z spremembo Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 689/2012 z dne 27. julija 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 415/2007 o tehničnih specifikacijah za sisteme za sledenje in določanje položaja plovil iz člena 5 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti | 5 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 690/2012 z dne 27. julija 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 13 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 691/2012 z dne 27. julija 2012 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011 | 15 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/443/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 23. julija 2012 naslovljen na Španijo o posebnih ukrepih za okrepitev finančne stabilnosti | 17 |
| | | 2012/444/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. julija 2012 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjih revizorjev Banke Slovenije | 21 |
| | | 2012/445/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. julija 2012 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Madžarskem | 22 |
| | | 2012/446/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 24. julija 2012 o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Madžarskem | 23 |
| | | 2012/447/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta z dne 24. julija 2012 o dovoljenju Danski, da uvede poseben ukrep, ki odstopa od člena 75 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 24 |
| | | 2012/448/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 12. julija 2012 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za časopisni papir
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 4693)

   (
  1
  ) | 26 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2012/442/EU

*

Sklep Sveta z dne 24. julija 2012 o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP v zvezi z spremembo Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

1

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 689/2012 z dne 27. julija 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 415/2007 o tehničnih specifikacijah za sisteme za sledenje in določanje položaja plovil iz člena 5 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti

5

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 690/2012 z dne 27. julija 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

13

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 691/2012 z dne 27. julija 2012 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011

15

SKLEPI

2012/443/EU

*

Sklep Sveta z dne 23. julija 2012 naslovljen na Španijo o posebnih ukrepih za okrepitev finančne stabilnosti

17

2012/444/EU

*

Sklep Sveta z dne 24. julija 2012 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjih revizorjev Banke Slovenije

21

2012/445/EU

*

Sklep Sveta z dne 24. julija 2012 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Madžarskem

22

2012/446/EU

*

Sklep Sveta z dne 24. julija 2012 o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Madžarskem

23

2012/447/EU

*

Izvedbeni sklep Sveta z dne 24. julija 2012 o dovoljenju Danski, da uvede poseben ukrep, ki odstopa od člena 75 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

24

2012/448/EU

*

Sklep Komisije z dne 12. julija 2012 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za časopisni papir
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 4693)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 4693)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 28.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/1

---

SKLEP SVETA

z dne 24. julija 2012

o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP v zvezi z spremembo Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

(2012/442/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) ter člena 168(4)(b) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

| (2) | V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP odloči, med drugim, spremeniti Prilogo II k Sporazumu EGP. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP odloči, med drugim, spremeniti Prilogo II k Sporazumu EGP.

| (3) | Priloga II k Sporazumu EGP vsebuje določbe in ureditve glede tehničnih predpisov, standardov, preskušanja in certificiranja. |
| --- | --- |

(3)

Priloga II k Sporazumu EGP vsebuje določbe in ureditve glede tehničnih predpisov, standardov, preskušanja in certificiranja.

| (4) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1274/2011 z dne 7. decembra 2011 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2012, 2013 in 2014 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v živilih rastlinskega in živalskega izvora in na njih ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (3) je treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1274/2011 z dne 7. decembra 2011 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2012, 2013 in 2014 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v živilih rastlinskega in živalskega izvora in na njih ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (3) je treba vključiti v Sporazum EGP.

| (5) | Uredba Komisije (ES) št. 1213/2008 z dne 5. decembra 2008 o usklajenem večletnem programu Skupnosti za leta 2009, 2010 in 2011 v zvezi z zagotavljanjem skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (4) je bila vključena v Sporazum EGP z nekaterimi prilagoditvami za države EGP-Efte. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Komisije (ES) št. 1213/2008 z dne 5. decembra 2008 o usklajenem večletnem programu Skupnosti za leta 2009, 2010 in 2011 v zvezi z zagotavljanjem skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (4) je bila vključena v Sporazum EGP z nekaterimi prilagoditvami za države EGP-Efte.

| (6) | Ker je bila Uredba (ES) št. 1213/2008 razveljavljena in bi jo bilo zato treba razveljaviti tudi v okviru Sporazuma EGP, bi bilo treba te prilagoditve vključiti v Izvedbeno uredbo (EU) št. 1274/2011. Navezujejo se na število pesticidov, ki jih spremlja Islandija, ter število vzorcev vsakega proizvoda, ki jih odvzameta in analizirata Islandija in Norveška, pri čemer se zlasti upoštevajo omejene zmogljivosti islandskih laboratorijev. |
| --- | --- |

(6)

Ker je bila Uredba (ES) št. 1213/2008 razveljavljena in bi jo bilo zato treba razveljaviti tudi v okviru Sporazuma EGP, bi bilo treba te prilagoditve vključiti v Izvedbeno uredbo (EU) št. 1274/2011. Navezujejo se na število pesticidov, ki jih spremlja Islandija, ter število vzorcev vsakega proizvoda, ki jih odvzameta in analizirata Islandija in Norveška, pri čemer se zlasti upoštevajo omejene zmogljivosti islandskih laboratorijev.

| (7) | Prilogo II k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Prilogo II k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(8)

Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče Evropske unije v Skupnem odboru EGP o spremembi Priloge II (tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženega temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 24. julija 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

1

(2)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

2

(3)  UL L 325, 8.12.2011, str. 24.

3

(4)  UL L 328, 6.12.2008, str. 9.

4

---

OSNUTEK

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. .../...

z dne ...

o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Sporazumu EGP je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. ... z dne ... (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Sporazumu EGP je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. ... z dne ... (1).

| (2) | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1274/2011 z dne 7. decembra 2011 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2012, 2013 in 2014 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v živilih rastlinskega in živalskega izvora in na njih ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (2) je treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1274/2011 z dne 7. decembra 2011 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2012, 2013 in 2014 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v živilih rastlinskega in živalskega izvora in na njih ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (2) je treba vključiti v Sporazum EGP.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 1213/2008dne 5. decembra 2008 o usklajenem večletnem programu Skupnosti za leta 2009, 2010 in 2011 v zvezi z zagotavljanjem skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (3), ki je vključena v Sporazum EGP, je bila v Evropski uniji razveljavljena in bi jo bilo zato treba razveljaviti tudi v okviru Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 1213/2008dne 5. decembra 2008 o usklajenem večletnem programu Skupnosti za leta 2009, 2010 in 2011 v zvezi z zagotavljanjem skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (3), ki je vključena v Sporazum EGP, je bila v Evropski uniji razveljavljena in bi jo bilo zato treba razveljaviti tudi v okviru Sporazuma EGP.

| (4) | Ta sklep se navezuje na zakonodajo v zvezi z živili. Zakonodaja v zvezi z živili se ne uporablja za Lihtenštajn, dokler se Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi uporablja tudi za Lihtenštajn, kakor je navedeno v uvodu k poglavju XII Priloge II k Sporazumu EGP. Ta sklep se zato ne uporablja za Lihtenštajn – |
| --- | --- |

(4)

Ta sklep se navezuje na zakonodajo v zvezi z živili. Zakonodaja v zvezi z živili se ne uporablja za Lihtenštajn, dokler se Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi uporablja tudi za Lihtenštajn, kakor je navedeno v uvodu k poglavju XII Priloge II k Sporazumu EGP. Ta sklep se zato ne uporablja za Lihtenštajn –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Poglavje XII Priloge II k Sporazumu EGP se spremeni:

| 1. | besedilo točke 54zzzzb (Uredba Komisije (ES) št. 1213/2008) se črta; |
| --- | --- |

1.

besedilo točke 54zzzzb (Uredba Komisije (ES) št. 1213/2008) se črta;

| 2. | za točko 65 (Uredba Komisije (EU) št. 1171/2011) se vstavi naslednje:






  „66. | 32011 R 1274: Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1274/2011 z dne 7. decembra 2011 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2012, 2013 in 2014 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v živilih rastlinskega in živalskega izvora in na njih ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (UL L 325, 8.12.2011, str. 24). |
| --- | --- | --- |

2.

za točko 65 (Uredba Komisije (EU) št. 1171/2011) se vstavi naslednje:

„66.

32011 R 1274: Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1274/2011 z dne 7. decembra 2011 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2012, 2013 in 2014 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v živilih rastlinskega in živalskega izvora in na njih ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (UL L 325, 8.12.2011, str. 24).

V tem sporazumu veljajo določbe Uredbe v skladu z naslednjimi prilagoditvami:

| 1. | v členu 1 se doda:
  ‚Islandija lahko v letih 2012, 2013 in 2014 še naprej odvzema in analizira vzorce za 61 pesticidov, ki so se leta 2011 spremljali v živilih na njenem trgu.‘; |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se doda:

‚Islandija lahko v letih 2012, 2013 in 2014 še naprej odvzema in analizira vzorce za 61 pesticidov, ki so se leta 2011 spremljali v živilih na njenem trgu.‘;

| 2. | v točki 5 Priloge II se doda naslednje:






  ‚IS | 12 (*)
  15 (**) |
| --- | --- | --- |
| NO | 12 (*)
  15 (**)‘ “. |

2.

v točki 5 Priloge II se doda naslednje:

‚IS

12 (*)

15 (**)

NO

12 (*)

15 (**)‘ “.

Člen 2

Besedilo Izvednebe uredbe (EU) št. 1274/2011 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati .... pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (4)

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja Skupnega odbora EGP

---

(1)  UL L ...

1

(2)  UL L 325, 8.12.2011, str. 24.

2

(3)  UL L 328, 6.12.2008, str. 9.

3

(4)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

4

---

UREDBE

| 28.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 689/2012

z dne 27. julija 2012

o spremembi Uredbe (ES) št. 415/2007 o tehničnih specifikacijah za sisteme za sledenje in določanje položaja plovil iz člena 5 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (1) ter zlasti odstavka 2 člena 1 in odstavka 2 člena 5 Direktive,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 415/2007 z dne 13. marca 2007 o tehničnih specifikacijah za sisteme za sledenje in določanje položaja plovil iz člena 5 Direktive 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbo (ES) št. 415/2007 je treba spremeniti tako, da se ohrani medoperabilnost s storitvami upravljanja prometa pomorskih plovil in informacijskimi storitvami ter tako tudi s pomorskim sistemom za samodejno prepoznavanje plovil (AIS). |
| --- | --- |

(1)

Uredbo (ES) št. 415/2007 je treba spremeniti tako, da se ohrani medoperabilnost s storitvami upravljanja prometa pomorskih plovil in informacijskimi storitvami ter tako tudi s pomorskim sistemom za samodejno prepoznavanje plovil (AIS).

| (2) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 7 Direktive Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh (3) – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 7 Direktive Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 415/2007 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev s to uredbo najpozneje 12 mesecev po začetku njene veljavnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 255, 30.9.2005, str. 152.

1

(2)  UL L 105, 23.4.2007, str. 35.

2

(3)  UL L 373, 31.12.1991, str. 29.

3

---

PRILOGA

Priloga k Uredbi (ES) št. 415/2007 se spremeni:

| 1. | V kazalo se vstavi poglavje:






  „2.3.9 | Homologacija“ |
| --- | --- | --- |

1.

V kazalo se vstavi poglavje:

„2.3.9

Homologacija“

| 2. | „VIRI“ se spremenijo:






  (a) | Deseta in enajsta vrstica se nadomestita z naslednjim:







  Naziv dokumenta | Organizacija | Datum objave |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Priporočilo ITU-R M.1371 ‚Tehnične značilnosti za univerzalni sistem za samodejno prepoznavanje na krovu ladje, ki uporablja časovno razdelitev večkratnega dostopa v pomorskem mobilnem pasu VHF‘ | ITU | 2001 |
| Mednarodni standard IEC 61993, ‚Pomorska plovba ter radijska komunikacijska oprema in sistemi – Sistem za samodejno prepoznavanje – del 2: razred A ladijske opreme univerzalnega sistema za samodejno prepoznavanje (AIS)‘ | IEC | 2002“ |

2.

„VIRI“ se spremenijo:

(a)

Deseta in enajsta vrstica se nadomestita z naslednjim:

Naziv dokumenta

Organizacija

Datum objave

„Priporočilo ITU-R M.1371 ‚Tehnične značilnosti za univerzalni sistem za samodejno prepoznavanje na krovu ladje, ki uporablja časovno razdelitev večkratnega dostopa v pomorskem mobilnem pasu VHF‘

ITU

2001

Mednarodni standard IEC 61993, ‚Pomorska plovba ter radijska komunikacijska oprema in sistemi – Sistem za samodejno prepoznavanje – del 2: razred A ladijske opreme univerzalnega sistema za samodejno prepoznavanje (AIS)‘

IEC

2002“

| (b) | Doda se naslednja vrstica:







  Naziv dokumenta | Organizacija | Datum objave |
| --- | --- | --- | --- |
| „Tehnične smernice za celinski AIS | Strokovna skupina za sledenje in določanje položaja ladij“ | |

(b)

Doda se naslednja vrstica:

Naziv dokumenta

Organizacija

Datum objave

„Tehnične smernice za celinski AIS

Strokovna skupina za sledenje in določanje položaja ladij“

| 3. | Predzadnji odstavek poglavja 2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „Za plovila v gibanju se lahko hitrost posodabljanja dinamičnih informacij na taktični ravni preklaplja med načinom SOLAS in načinom celinskih plovnih poti. Pri celinskih plovnih poteh se lahko hitrost posodabljanja poveča na 2 sekundi. Za zasidrana plovila je priporočljivo, da se posodabljajo vsakih nekaj minut ali ob spremembi informacij.“ |
| --- | --- |

3.

Predzadnji odstavek poglavja 2.2 se nadomesti z naslednjim:

„Za plovila v gibanju se lahko hitrost posodabljanja dinamičnih informacij na taktični ravni preklaplja med načinom SOLAS in načinom celinskih plovnih poti. Pri celinskih plovnih poteh se lahko hitrost posodabljanja poveča na 2 sekundi. Za zasidrana plovila je priporočljivo, da se posodabljajo vsakih nekaj minut ali ob spremembi informacij.“

| 4. | V poglavju 2.3.1 se doda naslednji stavek:
  „Pri zasnovi celinskega AIS se upoštevajo tehnične smernice za celinski AIS, ki jih pripravi in vzdržuje strokovna skupina za sledenje in določanje položaja ladij (1). |
| --- | --- |

4.

V poglavju 2.3.1 se doda naslednji stavek:

„Pri zasnovi celinskega AIS se upoštevajo tehnične smernice za celinski AIS, ki jih pripravi in vzdržuje strokovna skupina za sledenje in določanje položaja ladij (1).

| 5. | V tabeli v poglavju 2.3.2.1 se črta zadnja vrstica. |
| --- | --- |

5.

V tabeli v poglavju 2.3.2.1 se črta zadnja vrstica.

| 6. | Poglavje 2.3.2.3 se spremeni:






  (a) | Tretja vrstica v tabeli se črta. |
| --- | --- | --- |

6.

Poglavje 2.3.2.3 se spremeni:

(a)

Tretja vrstica v tabeli se črta.

| (b) | Doda se naslednja vrstica:






  „Natovorjeno/raztovorjeno plovilo | (razširitev celinskega AIS)“ |
| --- | --- | --- |

(b)

Doda se naslednja vrstica:

„Natovorjeno/raztovorjeno plovilo

(razširitev celinskega AIS)“

| 7. | V poglavju 2.3.2.4 se četrta vrstica v prvi tabeli z naslovom „ETA na zapornici/mostu/terminalu“ spremeni:






  „Največji trenutni statični ugrez | (razširitev celinskega AIS)“ |
| --- | --- | --- |

7.

V poglavju 2.3.2.4 se četrta vrstica v prvi tabeli z naslovom „ETA na zapornici/mostu/terminalu“ spremeni:

„Največji trenutni statični ugrez

(razširitev celinskega AIS)“

| 8. | Poglavje 2.3.3 se spremeni:






  (a) | Drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Za plovila v gibanju po celinskih plovnih poteh se lahko hitrost poročanja za dinamične informacije preklaplja med načinom SOLAS in načinom celinskih plovnih poti. Pri celinskih plovnih poteh se lahko hitrost posodabljanja poveča na 2 sekundi. Na mešanih prometnih območjih, kot so morska pristanišča, lahko pristojni organ zmanjša hitrost sporočanja dinamičnih informacij, da zagotovi ravnovesje pri načinu poročanja med celinskimi plovili in plovili SOLAS. Način sporočanja se preklaplja z ukazi TDMA iz bazne postaje (samodejno preklapljanje s sporočilom 23 prek omrežja TDMA) in z ukazi sistemov na krovu, npr. MKD, ECDIS ali računalnikom na krovu, prek vmesnika, npr. IEC 61162 (samodejno preklapljanje z ukazom sistema na krovu). Za statične informacije in informacije v zvezi s plovbo se priporoča hitrost poročanja nekaj minut, na zahtevo ali ob spremembi informacij.“ |
| --- | --- | --- |

8.

Poglavje 2.3.3 se spremeni:

(a)

Drugi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Za plovila v gibanju po celinskih plovnih poteh se lahko hitrost poročanja za dinamične informacije preklaplja med načinom SOLAS in načinom celinskih plovnih poti. Pri celinskih plovnih poteh se lahko hitrost posodabljanja poveča na 2 sekundi. Na mešanih prometnih območjih, kot so morska pristanišča, lahko pristojni organ zmanjša hitrost sporočanja dinamičnih informacij, da zagotovi ravnovesje pri načinu poročanja med celinskimi plovili in plovili SOLAS. Način sporočanja se preklaplja z ukazi TDMA iz bazne postaje (samodejno preklapljanje s sporočilom 23 prek omrežja TDMA) in z ukazi sistemov na krovu, npr. MKD, ECDIS ali računalnikom na krovu, prek vmesnika, npr. IEC 61162 (samodejno preklapljanje z ukazom sistema na krovu). Za statične informacije in informacije v zvezi s plovbo se priporoča hitrost poročanja nekaj minut, na zahtevo ali ob spremembi informacij.“

| (b) | V tabeli 2.1 se deveta vrstica nadomesti z naslednjo:






  Dinamični pogoji ladje | Nominalni interval poročanja |
| --- | --- | --- |
| „Ladja, ki deluje v načinu celinskih plovnih poti in se premika(2) | določen med 2 sekundama in 10 sekundami“ |

(b)

V tabeli 2.1 se deveta vrstica nadomesti z naslednjo:

Dinamični pogoji ladje

Nominalni interval poročanja

„Ladja, ki deluje v načinu celinskih plovnih poti in se premika(2)

določen med 2 sekundama in 10 sekundami“

| (c) | Doda se naslednji stavek:
  „Opomba: Mobilna postaja celinskega AIS deluje bodisi v načinu celinskih plovnih poti (skupinsko dodeljevanje s sporočilom 23) bodisi v načinu SOLAS (samodejni način brez vključenega skupinskega dodeljevanja).“ |
| --- | --- |

(c)

Doda se naslednji stavek:

„Opomba: Mobilna postaja celinskega AIS deluje bodisi v načinu celinskih plovnih poti (skupinsko dodeljevanje s sporočilom 23) bodisi v načinu SOLAS (samodejni način brez vključenega skupinskega dodeljevanja).“

| 9. | V poglavju 2.3.4 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Tehnična rešitev celinskega AIS temelji na istih tehničnih standardih kot IMO SOLAS AIS (Rec. ITU-R M.1371, IEC 61993).“ |
| --- | --- |

9.

V poglavju 2.3.4 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Tehnična rešitev celinskega AIS temelji na istih tehničnih standardih kot IMO SOLAS AIS (Rec. ITU-R M.1371, IEC 61993).“

| 10. | Poglavje 2.3.5 se nadomesti z naslednjim:
  „2.3.5   Združljivost s transponderji IMO razreda A

  Transponderji celinskega AIS morajo biti usklajeni s transponderji IMO razreda A in morajo biti zato sposobni prejemati in obdelovati vsa sporočila IMO AIS (v skladu s tehničnimi klasifikacijami ITU-R M.1371 in IALA o ITU-R M.1371) ter sporočila, določena v poglavju 2.4 teh tehničnih specifikacij.
  Zmožnost prenosa (tx) DSC in uporaba MKD nista potrebni za transponderje celinskega AIS, vendar pa sta potrebni funkcionalnost MKD in funkcionalnost upravljanja kanala DSC. Proizvajalci lahko odstranijo zadevno strojno in programsko opremo iz transponderjev razreda A.“ |
| --- | --- |

10.

Poglavje 2.3.5 se nadomesti z naslednjim:

„2.3.5   Združljivost s transponderji IMO razreda A

Transponderji celinskega AIS morajo biti usklajeni s transponderji IMO razreda A in morajo biti zato sposobni prejemati in obdelovati vsa sporočila IMO AIS (v skladu s tehničnimi klasifikacijami ITU-R M.1371 in IALA o ITU-R M.1371) ter sporočila, določena v poglavju 2.4 teh tehničnih specifikacij.

Zmožnost prenosa (tx) DSC in uporaba MKD nista potrebni za transponderje celinskega AIS, vendar pa sta potrebni funkcionalnost MKD in funkcionalnost upravljanja kanala DSC. Proizvajalci lahko odstranijo zadevno strojno in programsko opremo iz transponderjev razreda A.“

| 11. | Vstavi se naslednje poglavje:
  „2.3.9   Homologacija

  Oprema za celinski AIS se homologira s temi tehničnimi specifikacijami.“ |
| --- | --- |

11.

Vstavi se naslednje poglavje:

„2.3.9   Homologacija

Oprema za celinski AIS se homologira s temi tehničnimi specifikacijami.“

| 12. | Poglavje 2.4.1 se spremeni:






  (a) | Naslov poglavja 2.4.1 se nadomesti z naslednjim:
  „2.4.1   Sporočila 1, 2, 3: poročila o položaju (ITU-R 1371)“ |
| --- | --- | --- |

12.

Poglavje 2.4.1 se spremeni:

(a)

Naslov poglavja 2.4.1 se nadomesti z naslednjim:

„2.4.1   Sporočila 1, 2, 3: poročila o položaju (ITU-R 1371)“

| (b) | V tabeli 2.2 se predzadnja vrstica nadomesti z naslednjim:







  Proizvod/pogoji | Število bitov | Opis polja |
| --- | --- | --- | --- |
| „Stanje komunikacije | 19 | Glej ITU-R M.1371“ |

(b)

V tabeli 2.2 se predzadnja vrstica nadomesti z naslednjim:

Proizvod/pogoji

Število bitov

Opis polja

„Stanje komunikacije

19

Glej ITU-R M.1371“

| 13. | Naslov poglavja 2.4.2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.4.2   Sporočilo 5: statični podatki o ladjah in podatki, ki se nanašajo na plovbo ladij (ITU-R 1371)“ |
| --- | --- |

13.

Naslov poglavja 2.4.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.4.2   Sporočilo 5: statični podatki o ladjah in podatki, ki se nanašajo na plovbo ladij (ITU-R 1371)“

| 14. | Poglavje 2.4.3 se spremeni:






  (a) | Naslov poglavja 2.4.3 se nadomesti z naslednjim:
  „2.4.3   Sporočilo 23, ukaz skupinskega dodeljevanja (ITU-R M.1371)“ |
| --- | --- | --- |

14.

Poglavje 2.4.3 se spremeni:

(a)

Naslov poglavja 2.4.3 se nadomesti z naslednjim:

„2.4.3   Sporočilo 23, ukaz skupinskega dodeljevanja (ITU-R M.1371)“

| (b) | Pred tabelo 2.4 se vstavi naslednji odstavek:
  „Ukaz za skupinsko dodeljevanje se sporoči iz bazne postaje, kadar ta deluje kot nadzorni organ. Sporočilo se uporablja za mobilno postajo v določeni regiji, izbrano glede na „vrsto ladje in tovora“ ali glede na „vrsto postaje“. Sprejemna postaja upošteva vsa sektorska področja istočasno. Nadzoruje naslednje parametre delovanja mobilne postaje: način prenosa/sprejemanja, interval poročanja in trajanje obdobja, ko ni poročanja.“ |
| --- | --- |

(b)

Pred tabelo 2.4 se vstavi naslednji odstavek:

„Ukaz za skupinsko dodeljevanje se sporoči iz bazne postaje, kadar ta deluje kot nadzorni organ. Sporočilo se uporablja za mobilno postajo v določeni regiji, izbrano glede na „vrsto ladje in tovora“ ali glede na „vrsto postaje“. Sprejemna postaja upošteva vsa sektorska področja istočasno. Nadzoruje naslednje parametre delovanja mobilne postaje: način prenosa/sprejemanja, interval poročanja in trajanje obdobja, ko ni poročanja.“

| (c) | V tabeli 2.4 se deveta in deseta vrstica nadomestita z naslednjim:







  Proizvod/pogoji | Število bitov | Opis polja |
| --- | --- | --- | --- |
| „Vrsta postaje | 4 | 0 = vse vrste mobilnih postaj (privzeto); 1 = samo mobilna postaja razreda A; 2 = vse vrste mobilnih postaj razreda B; 3 = mobilna postaja SAR za uporabo v zraku; 4 = samo mobilne postaje razreda B ‚SO‘; 5 = mobilna postaja na krovu razreda B ‚CS‘ (samo IEC62287); 6 = celinske plovne poti, 7 do 9 = regionalna uporaba in 10 do 15 = za prihodnjo uporabo |
| Vrsta ladje in tovora | 8 | 0 = vse vrste (privzeto)
  1...99 glej tabelo 50 v Prilogi 8 k ITU-R M.1371-3
  100...199 predvidena za regionalno uporabo
  200...255 predvidena za prihodnjo uporabo“ |

(c)

V tabeli 2.4 se deveta in deseta vrstica nadomestita z naslednjim:

Proizvod/pogoji

Število bitov

Opis polja

„Vrsta postaje

4

0 = vse vrste mobilnih postaj (privzeto); 1 = samo mobilna postaja razreda A; 2 = vse vrste mobilnih postaj razreda B; 3 = mobilna postaja SAR za uporabo v zraku; 4 = samo mobilne postaje razreda B ‚SO‘; 5 = mobilna postaja na krovu razreda B ‚CS‘ (samo IEC62287); 6 = celinske plovne poti, 7 do 9 = regionalna uporaba in 10 do 15 = za prihodnjo uporabo

Vrsta ladje in tovora

8

0 = vse vrste (privzeto)

1...99 glej tabelo 50 v Prilogi 8 k ITU-R M.1371-3

100...199 predvidena za regionalno uporabo

200...255 predvidena za prihodnjo uporabo“

| (d) | V tabeli 2.5 se deseta, enajsta in dvanajsta vrstica nadomestijo z naslednjim:






  Nastavitev polja intervala poročanja | Interval poročanja za sporočilo 18 |
| --- | --- | --- |
| „9 | Naslednji krajši interval poročanja |
| 10 | Naslednji daljši interval poročanja |
| 11 | 2 sekundi (se ne uporablja za razred B ‚CS‘)“ |

(d)

V tabeli 2.5 se deseta, enajsta in dvanajsta vrstica nadomestijo z naslednjim:

Nastavitev polja intervala poročanja

Interval poročanja za sporočilo 18

„9

Naslednji krajši interval poročanja

10

Naslednji daljši interval poročanja

11

2 sekundi (se ne uporablja za razred B ‚CS‘)“

| (e) | Zadnji stavek se nadomesti z naslednjim:
  „Opomba: Ko ukaza 1 ali 2 načina Tx/Rx ustavita dvojnega kanala za prenos, se zahtevani interval poročanja ohrani z uporabo preostalega kanala za prenos.“ |
| --- | --- |

(e)

Zadnji stavek se nadomesti z naslednjim:

„Opomba: Ko ukaza 1 ali 2 načina Tx/Rx ustavita dvojnega kanala za prenos, se zahtevani interval poročanja ohrani z uporabo preostalega kanala za prenos.“

| 15. | Naslov poglavja 2.4.4 se nadomesti z naslednjim:
  „2.4.4.   Uporaba posebnih sporočil (ITU-R 1371)“ |
| --- | --- |

15.

Naslov poglavja 2.4.4 se nadomesti z naslednjim:

„2.4.4.   Uporaba posebnih sporočil (ITU-R 1371)“

| 16. | V poglavju 2.4.4.1 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „FI na področju celinskega AIS se dodelijo in uporabljajo, kot je opisano v ITU-R M.1371.“ |
| --- | --- |

16.

V poglavju 2.4.4.1 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„FI na področju celinskega AIS se dodelijo in uporabljajo, kot je opisano v ITU-R M.1371.“

| 17. | Poglavje 2.4.4.2 se spremeni:






  (a) | V tabeli 2.7 se sedma, osma, deveta in enajsta vrstica nadomestijo z naslednjim: | Proizvod/pogoji | Število bitov | Opis polja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Binarni podatki | „Dolžina/konvoj | 13 | 1–8 000 (ostalo se ne uporablja) dolžina ladje/konvoja v 1/10 m; 0 = privzeto |
| Širina/konvoj | 10 | 1–1 000 (ostalo se ne uporablja) širina ladje/konvoja v 1/10 m; 0 = privzeto |
| Vrsta plovila in konvoja | 14 | Numerična klasifikacija ERI (CODES): Vrsta plovila in konvoja, kot je opisana v Dodatek E se nadomesti z naslednjim:. |
| Največji trenutni statičen ugrez | 11 | 1–2 000 (ostalo neuporabljeno) ugrez v 1/100 m, 0 = privzeto = neznano“ |

17.

Poglavje 2.4.4.2 se spremeni:

(a)

V tabeli 2.7 se sedma, osma, deveta in enajsta vrstica nadomestijo z naslednjim:

Proizvod/pogoji

Število bitov

Opis polja

Binarni podatki

„Dolžina/konvoj

13

1–8 000 (ostalo se ne uporablja) dolžina ladje/konvoja v 1/10 m; 0 = privzeto

Širina/konvoj

10

1–1 000 (ostalo se ne uporablja) širina ladje/konvoja v 1/10 m; 0 = privzeto

Vrsta plovila in konvoja

14

Numerična klasifikacija ERI (CODES): Vrsta plovila in konvoja, kot je opisana v Dodatek E se nadomesti z naslednjim:.

Največji trenutni statičen ugrez

11

1–2 000 (ostalo neuporabljeno) ugrez v 1/100 m, 0 = privzeto = neznano“

| (b) | V tabeli 2.8 se šestnajsta vrstica nadomesti z naslednjim: | Proizvod/pogoji | Bit | Opis polja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Binarni podatki | „Največji trenutni statični ugrez | 12 | 0–4 000 (ostalo neuporabljeno) v 1/100 m, 0 = privzeto = neuporabljeno“ |

(b)

V tabeli 2.8 se šestnajsta vrstica nadomesti z naslednjim:

Proizvod/pogoji

Bit

Opis polja

Binarni podatki

„Največji trenutni statični ugrez

12

0–4 000 (ostalo neuporabljeno) v 1/100 m, 0 = privzeto = neuporabljeno“

| (c) | V tabeli 2.15 se osma, deseta, dvanajsta in štirinajsta vrstica nadomestijo z naslednjim: | Proizvod/pogoji | Bit | Opis polja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Binarni podatki | „Vodostaj | 14 | Bit 0: 0 = negativna vrednost, 1 = pozitivna vrednost
  Biti 1–13: 0–8 191, v 1/100 m,
  Biti 0–13: 0 = neznano = privzeto (2) |
| Vodostaj | 14 | Bit 0: 0 = negativna vrednost, 1 = pozitivna vrednost
  Biti 1–13: 0–8 191, v 1/100 m,
  Biti 0–13: 0 = neznano = privzeto (2) |
| Vodostaj | 14 | Bit 0: 0 = negativna vrednost, 1 = pozitivna vrednost
  Biti 1–13: 0–8 191, v 1/100 m,
  Biti 0–13: 0 = neznano = privzeto (2) |
| Vodostaj | 14 | Bit 0: 0 = negativna vrednost, 1 = pozitivna vrednost
  Biti 1–13: 0–8 191, v 1/100 m,
  Biti 0–13: 0 = neznano = privzeto (2)“ |

(c)

V tabeli 2.15 se osma, deseta, dvanajsta in štirinajsta vrstica nadomestijo z naslednjim:

Proizvod/pogoji

Bit

Opis polja

Binarni podatki

„Vodostaj

14

Bit 0: 0 = negativna vrednost, 1 = pozitivna vrednost

Biti 1–13: 0–8 191, v 1/100 m,

Biti 0–13: 0 = neznano = privzeto (2)

Vodostaj

14

Bit 0: 0 = negativna vrednost, 1 = pozitivna vrednost

Biti 1–13: 0–8 191, v 1/100 m,

Biti 0–13: 0 = neznano = privzeto (2)

Vodostaj

14

Bit 0: 0 = negativna vrednost, 1 = pozitivna vrednost

Biti 1–13: 0–8 191, v 1/100 m,

Biti 0–13: 0 = neznano = privzeto (2)

Vodostaj

14

Bit 0: 0 = negativna vrednost, 1 = pozitivna vrednost

Biti 1–13: 0–8 191, v 1/100 m,

Biti 0–13: 0 = neznano = privzeto (2)“

| 18. | V Dodatku A se opredelitve spremenijo:






  (a) | Opredelitev rečnih informacijskih storitev se nadomesti z naslednjim:
  „Rečne informacijske storitve (RIS)

  Evropski koncept za usklajene informacijske storitve za podporo upravljanju prometa in prevoza na področju celinske plovbe, vključno z vmesniki do drugih vrst prevoza.“ |
| --- | --- | --- |

18.

V Dodatku A se opredelitve spremenijo:

(a)

Opredelitev rečnih informacijskih storitev se nadomesti z naslednjim:

„Rečne informacijske storitve (RIS)

Evropski koncept za usklajene informacijske storitve za podporo upravljanju prometa in prevoza na področju celinske plovbe, vključno z vmesniki do drugih vrst prevoza.“

| (b) | Opredelitev območja VTS se nadomesti z naslednjim:
  „Območje VTS

  Območje VTS je prostorsko omejeno, uradno razglašeno območje VTS. Območje VTS se lahko razdeli na podobmočja ali sektorje. (Vir: Smernice IALA VTS).“ |
| --- | --- |

(b)

Opredelitev območja VTS se nadomesti z naslednjim:

„Območje VTS

Območje VTS je prostorsko omejeno, uradno razglašeno območje VTS. Območje VTS se lahko razdeli na podobmočja ali sektorje. (Vir: Smernice IALA VTS).“

| (c) | Opredelitev navigacijskih informacij se nadomesti z naslednjim:
  „Navigacijske informacije

  Navigacijske informacije so informacije, predložene kapitanu na krovu kot pomoč pri sprejemanju odločitev na krovu. (Vir: Smernice IALA VTS).“ |
| --- | --- |

(c)

Opredelitev navigacijskih informacij se nadomesti z naslednjim:

„Navigacijske informacije

Navigacijske informacije so informacije, predložene kapitanu na krovu kot pomoč pri sprejemanju odločitev na krovu. (Vir: Smernice IALA VTS).“

| (d) | Opredelitev taktičnih prometnih informacij se nadomesti z naslednjim:
  „Taktične prometne informacije (TTI)

  Taktične prometne informacije so informacije, ki vplivajo na takojšnje odločitve kapitana ali operaterja VTS glede na dejansko stanje prometa in bližnjo geografsko okolico. Taktična slika prometa vsebuje informacije o položaju in posebne informacije o plovilih vseh tarč, ki jih zazna radar in so prikazane na elektronski navigacijski karti ter – če je to na voljo – okrepljene z zunanjimi prometnimi informacijami, kot so informacije, ki jih posreduje AIS. TTI so lahko na voljo na krovu plovila ali na kopnem, npr. v centru VTS. (Vir: Smernice RIS).“ |
| --- | --- |

(d)

Opredelitev taktičnih prometnih informacij se nadomesti z naslednjim:

„Taktične prometne informacije (TTI)

Taktične prometne informacije so informacije, ki vplivajo na takojšnje odločitve kapitana ali operaterja VTS glede na dejansko stanje prometa in bližnjo geografsko okolico. Taktična slika prometa vsebuje informacije o položaju in posebne informacije o plovilih vseh tarč, ki jih zazna radar in so prikazane na elektronski navigacijski karti ter – če je to na voljo – okrepljene z zunanjimi prometnimi informacijami, kot so informacije, ki jih posreduje AIS. TTI so lahko na voljo na krovu plovila ali na kopnem, npr. v centru VTS. (Vir: Smernice RIS).“

| (e) | Opredelitev strateških prometnih informacij se nadomesti z naslednjim:
  „Strateške prometne informacije (STI)

  Strateške prometne informacije so informacije, ki vplivajo na srednjeročne in dolgoročne odločitve uporabnikov RIS. Strateška prometna slika prispeva k sposobnostim načrtovanja odločitev v zvezi z varno in učinkovito plovbo. Strateška prometna slika se izdela v središču RIS in se na zahtevo predloži uporabnikom. Strateška prometna slika vključuje vsa ustrezna plovila na območju RIS z njihovimi lastnostmi, tovorom in položaji, ki se posredujejo z glasovnim sporočanjem prek VHF ali elektronskim poročanjem z ladij in so shranjeni v podatkovni bazi ter predstavljeni v tabeli ali na elektronski karti. Strateške prometne informacije lahko posreduje center RIS/VTS ali uprava. (Vir: Smernice RIS).“ |
| --- | --- |

(e)

Opredelitev strateških prometnih informacij se nadomesti z naslednjim:

„Strateške prometne informacije (STI)

Strateške prometne informacije so informacije, ki vplivajo na srednjeročne in dolgoročne odločitve uporabnikov RIS. Strateška prometna slika prispeva k sposobnostim načrtovanja odločitev v zvezi z varno in učinkovito plovbo. Strateška prometna slika se izdela v središču RIS in se na zahtevo predloži uporabnikom. Strateška prometna slika vključuje vsa ustrezna plovila na območju RIS z njihovimi lastnostmi, tovorom in položaji, ki se posredujejo z glasovnim sporočanjem prek VHF ali elektronskim poročanjem z ladij in so shranjeni v podatkovni bazi ter predstavljeni v tabeli ali na elektronski karti. Strateške prometne informacije lahko posreduje center RIS/VTS ali uprava. (Vir: Smernice RIS).“

| (f) | Opredelitev spremljanja prometa plovil se nadomesti z naslednjim:
  „Spremljanje prometa plovil

  Spremljanje prometa plovil zagotavlja pomembne informacije v zvezi z gibanjem zadevnih ladij na območju RIS. To vključuje informacije o identiteti ladje, položaju, (vrsti tovora) in namembnem pristanišču.“ |
| --- | --- |

(f)

Opredelitev spremljanja prometa plovil se nadomesti z naslednjim:

„Spremljanje prometa plovil

Spremljanje prometa plovil zagotavlja pomembne informacije v zvezi z gibanjem zadevnih ladij na območju RIS. To vključuje informacije o identiteti ladje, položaju, (vrsti tovora) in namembnem pristanišču.“

| (g) | Opredelitev operaterja RIS se nadomesti z naslednjim:
  „Operater RIS

  Oseba, ki izvaja eno ali več nalog, ki prispevajo k storitvam RIS.“ |
| --- | --- |

(g)

Opredelitev operaterja RIS se nadomesti z naslednjim:

„Operater RIS

Oseba, ki izvaja eno ali več nalog, ki prispevajo k storitvam RIS.“

| (h) | Opredelitev upravljavca flote se nadomesti z naslednjim:
  „Upravljavec flote

  Oseba, ki načrtuje in opazuje dejanski (navigacijski) status več plovil, ki se gibljejo ali delajo pod poveljstvom enega upravitelja ali lastnika.“ |
| --- | --- |

(h)

Opredelitev upravljavca flote se nadomesti z naslednjim:

„Upravljavec flote

Oseba, ki načrtuje in opazuje dejanski (navigacijski) status več plovil, ki se gibljejo ali delajo pod poveljstvom enega upravitelja ali lastnika.“

| (i) | Opredelitev operaterjev v centrih za obvladovanje nesreč služb za ukrepanje ob nesrečah se nadomesti z naslednjim:
  „Operaterji v centrih za obvladovanje nesreč služb za ukrepanje ob nesrečah

  Oseba, ki spremlja, nadzoruje in organizira varno in mirno obvladovanje nesreč, nezgod in katastrof.“ |
| --- | --- |

(i)

Opredelitev operaterjev v centrih za obvladovanje nesreč služb za ukrepanje ob nesrečah se nadomesti z naslednjim:

„Operaterji v centrih za obvladovanje nesreč služb za ukrepanje ob nesrečah

Oseba, ki spremlja, nadzoruje in organizira varno in mirno obvladovanje nesreč, nezgod in katastrof.“

| 19. | Dodatek D se spremeni:






  (a) | Točka D.1 se nadomesti z naslednjim:
  „D.1   Vhodni stavki

  Serijski digitalni vmesnik AIS podpirajo obstoječi stavki IEC 61162 in novi stavki, podobni IEC 61162. Podrobni opisi stavkov digitalnih vmesnikov so v IEC 61162.
  Ta dodatek vsebuje informacije, uporabljene med razvojem celinskega AIS, za vnos posebnih podatkov za celinsko plovbo (glej Spremembe protokola za celinski AIS) v enoto celinskega AIS na krovu.“ |
| --- | --- | --- |

19.

Dodatek D se spremeni:

(a)

Točka D.1 se nadomesti z naslednjim:

„D.1   Vhodni stavki

Serijski digitalni vmesnik AIS podpirajo obstoječi stavki IEC 61162 in novi stavki, podobni IEC 61162. Podrobni opisi stavkov digitalnih vmesnikov so v IEC 61162.

Ta dodatek vsebuje informacije, uporabljene med razvojem celinskega AIS, za vnos posebnih podatkov za celinsko plovbo (glej Spremembe protokola za celinski AIS) v enoto celinskega AIS na krovu.“

| (b) | V drugem stavku točke D.2 se izraz „se predlaga“ nadomesti s „se uporabi“. |
| --- | --- |

(b)

V drugem stavku točke D.2 se izraz „se predlaga“ nadomesti s „se uporabi“.

| (c) | V drugem stavku točke D.3 se izraz „se predlaga“ nadomesti s „se uporabi“. |
| --- | --- |

(c)

V drugem stavku točke D.3 se izraz „se predlaga“ nadomesti s „se uporabi“.

| 20. | Dodatek E se nadomesti z naslednjim:

  „Dodatek E
  VRSTE LADIJ ERI
  Ta tabela se uporablja za pretvorbo vrst ladij UN, ki se uporabljajo v sporočilu 10 celinske plovbe, v vrste IMO, ki se uporabljajo v sporočilu 5 IMO.









  UPORABA V/C | M | Pododdelek kode | Ime |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Št. | 8 | 00 | 0 | Plovilo, neznane vrste |
| V | 8 | 01 | 0 | Tovorna ladja na motorni pogon |
| V | 8 | 02 | 0 | Tanker na motorni pogon |
| V | 8 | 02 | 1 | Motorni tanker, tekoči tovor, vrsta N |
| V | 8 | 02 | 2 | Motorni tanker, tekoči tovor, vrsta C |
| V | 8 | 02 | 3 | Motorni tanker, suhi tovor |
| V | 8 | 03 | 0 | Ladijski kontejner |
| V | 8 | 04 | 0 | Tanker za prevoz plina |
| C | 8 | 05 | 0 | Tovorna ladja na motorni pogon, vlačilec |
| C | 8 | 06 | 0 | Tanker na motorni pogon, vlačilec |
| C | 8 | 07 | 0 | Tovorna ladja na motorni pogon z eno ali več ladjami ob boku |
| C | 8 | 08 | 0 | Tovorna ladja na motorni pogon s tankerjem |
| C | 8 | 09 | 0 | Tovorna ladja na motorni pogon, ki potiska eno ali več tovornih ladij |
| C | 8 | 10 | 0 | Tovorna ladja na motorni pogon, ki potiska vsaj en tanker |
| No | 8 | 11 | 0 | Vlačilec, tovorna ladja |
| No | 8 | 12 | 0 | Vlačilec, tanker |
| C | 8 | 13 | 0 | Vlačilec, tovorna ladja, priklopljena |
| C | 8 | 14 | 0 | Vlačilec, tovorna ladja/tanker, priklopljena |
| V | 8 | 15 | 0 | Barža |
| V | 8 | 16 | 0 | Tankerska barža |
| V | 8 | 16 | 1 | Tankerska barža, tekoči tovor, vrste N |
| V | 8 | 16 | 2 | Tankerska barža, tekoči tovor, vrste C |
| V | 8 | 16 | 3 | Tankerska barža, suhi tovor |
| V | 8 | 17 | 0 | Tovorna barža, s kontejnerji |
| V | 8 | 18 | 0 | Tankerska barža, plin |
| C | 8 | 21 | 0 | Potisni vlačilec, ena barža |
| C | 8 | 22 | 0 | Potisni vlačilec, dve barži |
| C | 8 | 23 | 0 | Potisni vlačilec, tri barže |
| C | 8 | 24 | 0 | Potisni vlačilec, štiri barže |
| C | 8 | 25 | 0 | Potisni vlačilec, pet barž |
| C | 8 | 26 | 0 | Potisni vlačilec, šest barž |
| C | 8 | 27 | 0 | Potisni vlačilec, sedem barž |
| C | 8 | 28 | 0 | Potisni vlačilec, osem barž |
| C | 8 | 29 | 0 | Potisni vlačilec, devet barž |
| C | 8 | 31 | 0 | Potisni vlačilec, ena tankerska/plinska barža |
| C | 8 | 32 | 0 | Potisni vlačilec, dve barži, vsaj ena tankerska ali plinska barža |
| C | 8 | 33 | 0 | Potisni vlačilec, tri barže, vsaj ena tankerska ali plinska barža |
| C | 8 | 34 | 0 | Potisni vlačilec, štiri barže, vsaj ena tankerska ali plinska barža |
| C | 8 | 35 | 0 | Potisni vlačilec, pet barž, vsaj ena tankerska ali plinska barža |
| C | 8 | 36 | 0 | Potisni vlačilec, šest barž, vsaj ena tankerska ali plinska barža |
| C | 8 | 37 | 0 | Potisni vlačilec, sedem barž, vsaj ena tankerska ali plinska barža |
| C | 8 | 38 | 0 | Potisni vlačilec, osem barž, vsaj ena tankerska ali plinska barža |
| C | 8 | 39 | 0 | Potisni vlačilec, devet barž, vsaj ena tankerska ali plinska barža |
| V | 8 | 40 | 0 | Vlačilec, enojni |
| Št. | 8 | 41 | 0 | Vlačilec, z eno ali več vlečnimi vrvmi |
| C | 8 | 42 | 0 | Vlačilec, ki pomaga plovilu ali povezani kombinaciji |
| V | 8 | 43 | 0 | Potisni čoln, enojni |
| V | 8 | 44 | 0 | Potniška ladja, trajekt, potniška ladja za križarjenje, ladja Rdečega križa |
| V | 8 | 44 | 1 | Potniški trajekt |
| V | 8 | 44 | 2 | Ladja Rdečega križa |
| V | 8 | 44 | 3 | Ladja za križarjenje |
| V | 8 | 44 | 4 | Potniška ladja brez možnosti nastanitve |
| V | 8 | 45 | 0 | Službeno polovilo, policijska patrulja, pristaniška služba |
| V | 8 | 46 | 0 | Plovilo, plovilo za vzdrževalna dela, plavajoči vrtalni stolp, kabelska ladja, ladja s plovci, plavajoči bager |
| C | 8 | 47 | 0 | Predmet, vlečen, ki ni drugače določen |
| V | 8 | 48 | 0 | Ribiška ladja |
| V | 8 | 49 | 0 | Ladja za oskrbovanje z gorivom |
| V | 8 | 50 | 0 | Barža, tanker, kemikalije |
| C | 8 | 51 | 0 | Predmet, ki ni drugače določen |
| Dodatne kode za pomorska prevozna sredstva |
| V | 1 | 50 | 0 | Splošno morsko tovorno plovilo |
| V | 1 | 51 | 0 | Pomorski prevoznik enot |
| V | 1 | 52 | 0 | Pomorski prevoznik razsutega tovora |
| V | 1 | 53 | 0 | Tanker |
| V | 1 | 54 | 0 | Tanker za prevoz utekočinjenega plina |
| V | 1 | 85 | 0 | Plovilo, namenjeno za šport in rekreacijo, daljše od 20 metrov |
| V | 1 | 90 | 0 | Hitra ladja |
| V | 1 | 91 | 0 | Hidrogliser |
| V | 1 | 92 | 0 | Hitri katamaran“ |

20.

Dodatek E se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek E

VRSTE LADIJ ERI

Ta tabela se uporablja za pretvorbo vrst ladij UN, ki se uporabljajo v sporočilu 10 celinske plovbe, v vrste IMO, ki se uporabljajo v sporočilu 5 IMO.

UPORABA V/C

M

Pododdelek kode

Ime

Št.

8

00

0

Plovilo, neznane vrste

V

8

01

0

Tovorna ladja na motorni pogon

V

8

02

0

Tanker na motorni pogon

V

8

02

1

Motorni tanker, tekoči tovor, vrsta N

V

8

02

2

Motorni tanker, tekoči tovor, vrsta C

V

8

02

3

Motorni tanker, suhi tovor

V

8

03

0

Ladijski kontejner

V

8

04

0

Tanker za prevoz plina

C

8

05

0

Tovorna ladja na motorni pogon, vlačilec

C

8

06

0

Tanker na motorni pogon, vlačilec

C

8

07

0

Tovorna ladja na motorni pogon z eno ali več ladjami ob boku

C

8

08

0

Tovorna ladja na motorni pogon s tankerjem

C

8

09

0

Tovorna ladja na motorni pogon, ki potiska eno ali več tovornih ladij

C

8

10

0

Tovorna ladja na motorni pogon, ki potiska vsaj en tanker

No

8

11

0

Vlačilec, tovorna ladja

No

8

12

0

Vlačilec, tanker

C

8

13

0

Vlačilec, tovorna ladja, priklopljena

C

8

14

0

Vlačilec, tovorna ladja/tanker, priklopljena

V

8

15

0

Barža

V

8

16

0

Tankerska barža

V

8

16

1

Tankerska barža, tekoči tovor, vrste N

V

8

16

2

Tankerska barža, tekoči tovor, vrste C

V

8

16

3

Tankerska barža, suhi tovor

V

8

17

0

Tovorna barža, s kontejnerji

V

8

18

0

Tankerska barža, plin

C

8

21

0

Potisni vlačilec, ena barža

C

8

22

0

Potisni vlačilec, dve barži

C

8

23

0

Potisni vlačilec, tri barže

C

8

24

0

Potisni vlačilec, štiri barže

C

8

25

0

Potisni vlačilec, pet barž

C

8

26

0

Potisni vlačilec, šest barž

C

8

27

0

Potisni vlačilec, sedem barž

C

8

28

0

Potisni vlačilec, osem barž

C

8

29

0

Potisni vlačilec, devet barž

C

8

31

0

Potisni vlačilec, ena tankerska/plinska barža

C

8

32

0

Potisni vlačilec, dve barži, vsaj ena tankerska ali plinska barža

C

8

33

0

Potisni vlačilec, tri barže, vsaj ena tankerska ali plinska barža

C

8

34

0

Potisni vlačilec, štiri barže, vsaj ena tankerska ali plinska barža

C

8

35

0

Potisni vlačilec, pet barž, vsaj ena tankerska ali plinska barža

C

8

36

0

Potisni vlačilec, šest barž, vsaj ena tankerska ali plinska barža

C

8

37

0

Potisni vlačilec, sedem barž, vsaj ena tankerska ali plinska barža

C

8

38

0

Potisni vlačilec, osem barž, vsaj ena tankerska ali plinska barža

C

8

39

0

Potisni vlačilec, devet barž, vsaj ena tankerska ali plinska barža

V

8

40

0

Vlačilec, enojni

Št.

8

41

0

Vlačilec, z eno ali več vlečnimi vrvmi

C

8

42

0

Vlačilec, ki pomaga plovilu ali povezani kombinaciji

V

8

43

0

Potisni čoln, enojni

V

8

44

0

Potniška ladja, trajekt, potniška ladja za križarjenje, ladja Rdečega križa

V

8

44

1

Potniški trajekt

V

8

44

2

Ladja Rdečega križa

V

8

44

3

Ladja za križarjenje

V

8

44

4

Potniška ladja brez možnosti nastanitve

V

8

45

0

Službeno polovilo, policijska patrulja, pristaniška služba

V

8

46

0

Plovilo, plovilo za vzdrževalna dela, plavajoči vrtalni stolp, kabelska ladja, ladja s plovci, plavajoči bager

C

8

47

0

Predmet, vlečen, ki ni drugače določen

V

8

48

0

Ribiška ladja

V

8

49

0

Ladja za oskrbovanje z gorivom

V

8

50

0

Barža, tanker, kemikalije

C

8

51

0

Predmet, ki ni drugače določen

Dodatne kode za pomorska prevozna sredstva

V

1

50

0

Splošno morsko tovorno plovilo

V

1

51

0

Pomorski prevoznik enot

V

1

52

0

Pomorski prevoznik razsutega tovora

V

1

53

0

Tanker

V

1

54

0

Tanker za prevoz utekočinjenega plina

V

1

85

0

Plovilo, namenjeno za šport in rekreacijo, daljše od 20 metrov

V

1

90

0

Hitra ladja

V

1

91

0

Hidrogliser

V

1

92

0

Hitri katamaran“

---

(1)  VTT-secretariat@risexpertgroups.org“

1

---

| 28.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/13

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 690/2012

z dne 27. julija 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| XS | 38,5 |
| ZZ | 48,7 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 74,6 |
| 0709 93 10 | TR | 102,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 50 10 | AR | 91,6 |
| TR | 89,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 94,5 |
| 0806 10 10 | EG | 187,3 |
| IL | 187,9 |
| MA | 254,8 |
| TR | 162,6 |
| ZZ | 198,2 |
| 0808 10 80 | AR | 197,0 |
| BR | 95,0 |
| CL | 104,3 |
| NZ | 121,9 |
| US | 123,1 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 30 90 | AR | 138,5 |
| CL | 122,1 |
| NZ | 175,8 |
| ZA | 110,9 |
| ZZ | 136,8 |
| 0809 10 00 | AR | 124,4 |
| TR | 168,7 |
| ZZ | 146,6 |
| 0809 29 00 | TR | 333,9 |
| ZZ | 333,9 |
| 0809 30 | TR | 172,6 |
| ZZ | 172,6 |
| 0809 40 05 | BA | 70,9 |
| IL | 84,6 |
| ZZ | 77,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

58,9

XS

38,5

ZZ

48,7

0707 00 05

MK

53,8

TR

95,4

ZZ

74,6

0709 93 10

TR

102,0

ZZ

102,0

0805 50 10

AR

91,6

TR

89,0

UY

96,7

ZA

100,7

ZZ

94,5

0806 10 10

EG

187,3

IL

187,9

MA

254,8

TR

162,6

ZZ

198,2

0808 10 80

AR

197,0

BR

95,0

CL

104,3

NZ

121,9

US

123,1

UY

52,1

ZA

111,1

ZZ

114,9

0808 30 90

AR

138,5

CL

122,1

NZ

175,8

ZA

110,9

ZZ

136,8

0809 10 00

AR

124,4

TR

168,7

ZZ

146,6

0809 29 00

TR

333,9

ZZ

333,9

0809 30

TR

172,6

ZZ

172,6

0809 40 05

BA

70,9

IL

84,6

ZZ

77,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 28.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 691/2012

z dne 27. julija 2012

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka odstavka 2 člena 36 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2011/2012 so določene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 971/2011 (3). Navedene cene in uvozne dajatve so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 677/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2011/2012 so določene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 971/2011 (3). Navedene cene in uvozne dajatve so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 677/2012 (4).

| (2) | Iz podatkov, ki so trenutno na voljo Komisiji, je razvidno, da je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s členom 36 Uredbe (ES) št. 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Iz podatkov, ki so trenutno na voljo Komisiji, je razvidno, da je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s členom 36 Uredbe (ES) št. 951/2006.

| (3) | Ker je treba zagotoviti, da se ta ukrep uporablja čim prej po tem, ko se zagotovijo ažurirani podatki, mora ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(3)

Ker je treba zagotoviti, da se ta ukrep uporablja čim prej po tem, ko se zagotovijo ažurirani podatki, mora ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, ki so za tržno leto 2011/2012 določene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 971/2011, se spremenijo v skladu s prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 254, 30.9.2011, str. 12.

3

(4)  UL L 196, 24.7.2012, str. 57.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 28. julija 2012

| (v EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 12 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,50 | 1,86 |
| 1701 13 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 14 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 91 00 (2) | 50,30 | 2,38 |
| 1701 99 10 (2) | 50,30 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 50,30 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(v EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 12 10 (1)

42,50

0,00

1701 12 90 (1)

42,50

1,86

1701 13 10 (1)

42,50

0,00

1701 13 90 (1)

42,50

2,15

1701 14 10 (1)

42,50

0,00

1701 14 90 (1)

42,50

2,15

1701 91 00 (2)

50,30

2,38

1701 99 10 (2)

50,30

0,00

1701 99 90 (2)

50,30

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

SKLEPI

| 28.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/17

---

SKLEP SVETA

z dne 23. julija 2012

naslovljen na Španijo o posebnih ukrepih za okrepitev finančne stabilnosti

(2012/443/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136(1)(b) v povezavi s členom 126(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) daje možnost določitve smernic ekonomske politike za tiste države članice, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) daje možnost določitve smernic ekonomske politike za tiste države članice, katerih valuta je euro.

| (2) | Svet je v svojem priporočilu o nacionalnem programu reform za Španijo za leto 2012 in v mnenju o programu Španije za stabilnost za obdobje 2012–2015 (1) priporočil, da Španija ukrepa, tako da „izvede reformo finančnega sektorja, zlasti dopolni tekoče prestrukturiranje bančnega sektorja z obravnavanjem razmer preostalih šibkih institucij, pripravi celovito strategijo za uspešno čiščenje bilanc stanja bank ter določi jasno stališče glede financiranja in uporabe varoval“. |
| --- | --- |

(2)

Svet je v svojem priporočilu o nacionalnem programu reform za Španijo za leto 2012 in v mnenju o programu Španije za stabilnost za obdobje 2012–2015 (1) priporočil, da Španija ukrepa, tako da „izvede reformo finančnega sektorja, zlasti dopolni tekoče prestrukturiranje bančnega sektorja z obravnavanjem razmer preostalih šibkih institucij, pripravi celovito strategijo za uspešno čiščenje bilanc stanja bank ter določi jasno stališče glede financiranja in uporabe varoval“.

| (3) | Velika razpoložljivost zunanjega financiranja z nizkimi stroški v letu 2000 je povzročila rast domačega povpraševanja, ki je temeljila na posojilih, in rast vrednosti premoženja v Španiji, zlasti v nepremičninskem sektorju. Španski bančni sektor je prizadel pok nepremičninskega in gradbeniškega balona ter gospodarska recesija, ki mu je sledila. Posledica je bila, da so španske banke z izjemo nekaj velikih in mednarodno usmerjenih kreditnih institucij v veliki meri izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih po ugodnih pogojih in tako postale zelo odvisne od refinanciranja Eurosistema. Poleg tega so bile njihove sposobnosti zadolževanja zelo omejene zaradi vpliva znižanja bonitetne ocene na razpoložljivost zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- |

(3)

Velika razpoložljivost zunanjega financiranja z nizkimi stroški v letu 2000 je povzročila rast domačega povpraševanja, ki je temeljila na posojilih, in rast vrednosti premoženja v Španiji, zlasti v nepremičninskem sektorju. Španski bančni sektor je prizadel pok nepremičninskega in gradbeniškega balona ter gospodarska recesija, ki mu je sledila. Posledica je bila, da so španske banke z izjemo nekaj velikih in mednarodno usmerjenih kreditnih institucij v veliki meri izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih po ugodnih pogojih in tako postale zelo odvisne od refinanciranja Eurosistema. Poleg tega so bile njihove sposobnosti zadolževanja zelo omejene zaradi vpliva znižanja bonitetne ocene na razpoložljivost zavarovanja s premoženjem.

| (4) | Znatno krčenje gospodarstva v zadnjih letih, ki zelo negativno vpliva na zaposlenost in brezposelnost, je bistveno poslabšalo proračunski položaj v Španiji. V skladu s posodobitvijo napovedi iz pomladi 2012, ki so jo pripravile službe Komisije, naj bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2012 znašal 6,3 % BDP, medtem ko je bil pričakovani primanjkljaj iz programa stabilnosti za leto 2012 in osnutka zakona o proračunu za leto 2012 5,3 % BDP. Bruto javni dolg se je v letu 2011 povečal na 68,5 % BDP in glede na posodobitev napovedi iz pomladi 2012, ki so jo pripravile službe Komisije, naj bi ob nespremenjeni politiki v letu 2012 narasel na 80,9 % BDP, v letu 2013 pa na 86,8 % BDP ter tako v vseh letih presegel referenčno vrednost iz Pogodbe. Tveganja, povezana z makroekonomskim scenarijem in proračunskimi cilji ter tudi z dodatnimi finančnimi reševalnimi ukrepi, lahko prispevajo k nadaljnjemu povečanju javnega dolga. Glede na ta razvoj je Svet 10. julija 2012 v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem izdal priporočilo Španiji, naj do leta 2014 odpravi sedanji čezmerni primanjkljaj. |
| --- | --- |

(4)

Znatno krčenje gospodarstva v zadnjih letih, ki zelo negativno vpliva na zaposlenost in brezposelnost, je bistveno poslabšalo proračunski položaj v Španiji. V skladu s posodobitvijo napovedi iz pomladi 2012, ki so jo pripravile službe Komisije, naj bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2012 znašal 6,3 % BDP, medtem ko je bil pričakovani primanjkljaj iz programa stabilnosti za leto 2012 in osnutka zakona o proračunu za leto 2012 5,3 % BDP. Bruto javni dolg se je v letu 2011 povečal na 68,5 % BDP in glede na posodobitev napovedi iz pomladi 2012, ki so jo pripravile službe Komisije, naj bi ob nespremenjeni politiki v letu 2012 narasel na 80,9 % BDP, v letu 2013 pa na 86,8 % BDP ter tako v vseh letih presegel referenčno vrednost iz Pogodbe. Tveganja, povezana z makroekonomskim scenarijem in proračunskimi cilji ter tudi z dodatnimi finančnimi reševalnimi ukrepi, lahko prispevajo k nadaljnjemu povečanju javnega dolga. Glede na ta razvoj je Svet 10. julija 2012 v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem izdal priporočilo Španiji, naj do leta 2014 odpravi sedanji čezmerni primanjkljaj.

| (5) | Španski organi so sprejeli številne pomembne ukrepe za obravnavanje težav v bančnem sektorju. Ti ukrepi vključujejo čiščenje bilanc stanja bank, povečanje minimalnih kapitalskih zahtev, prestrukturiranje sektorja hranilnic in znatno povečanje zahtev glede rezervacij za posojila, ki se nanašajo na razvoj nepremičnin, in za zaseženo premoženje zaradi neizpolnjevanja obveznosti. Ti ukrepi pa niso zadostovali za zmanjšanje pritiska na trgu. |
| --- | --- |

(5)

Španski organi so sprejeli številne pomembne ukrepe za obravnavanje težav v bančnem sektorju. Ti ukrepi vključujejo čiščenje bilanc stanja bank, povečanje minimalnih kapitalskih zahtev, prestrukturiranje sektorja hranilnic in znatno povečanje zahtev glede rezervacij za posojila, ki se nanašajo na razvoj nepremičnin, in za zaseženo premoženje zaradi neizpolnjevanja obveznosti. Ti ukrepi pa niso zadostovali za zmanjšanje pritiska na trgu.

| (6) | Španski organi so februarja 2011 povišali zahtevo glede minimalnega količnika kapitalske ustreznosti („osnovni kapital“) na 8 % s tveganjem tehtanih bančnih sredstev in bankam dali na voljo čas do septembra 2011 za uskladitev s tem novim predpisom. Za banke, ki so bolj odvisne od medbančnega financiranja in za katere je značilen omejen dostop do trga, je bil minimalni količnik kapitalske ustreznosti povišan na 10 %. Nova zakonodaja februarja in maja leta 2012 je od bank zahtevala višje rezervacije in kapitalske rezerve za možne izgube pri uspešnih in slabih posojilih v zvezi s sredstvi iz časa gradbeniškega in nepremičninskega balona. Pričakovani celotni obseg teh novih zahtev glede rezervacij je znašal približno 84 milijard EUR. |
| --- | --- |

(6)

Španski organi so februarja 2011 povišali zahtevo glede minimalnega količnika kapitalske ustreznosti („osnovni kapital“) na 8 % s tveganjem tehtanih bančnih sredstev in bankam dali na voljo čas do septembra 2011 za uskladitev s tem novim predpisom. Za banke, ki so bolj odvisne od medbančnega financiranja in za katere je značilen omejen dostop do trga, je bil minimalni količnik kapitalske ustreznosti povišan na 10 %. Nova zakonodaja februarja in maja leta 2012 je od bank zahtevala višje rezervacije in kapitalske rezerve za možne izgube pri uspešnih in slabih posojilih v zvezi s sredstvi iz časa gradbeniškega in nepremičninskega balona. Pričakovani celotni obseg teh novih zahtev glede rezervacij je znašal približno 84 milijard EUR.

| (7) | Aprila 2012 je skupni bruto finančni prispevek španske države (brez jamstva za izdajo obveznic) znašal približno 15 milijard EUR. Podpora v kapitalu je bila zagotovljena prek sklada za urejeno prestrukturiranje bank (Fondo de reestructuración ordenada bancaria – FROB) s kapitalom v višini 15 milijard EUR, od katerih je že bilo vplačanih 9 milijard EUR. Država je zagotovila tudi jamstva za izdajo prednostnih obveznic bank v višini okrog 86 milijard EUR (od tega je okoli 58 milijard EUR jamstev neporavnanih). Čeprav so preostala sredstva FROB znašala trikrat več kot razporeditev kapitala, podpora domačega javnega sektorja ne bo zadoščala za dovolj veliko podporo za sistemsko čiščenje bančnega sektorja. |
| --- | --- |

(7)

Aprila 2012 je skupni bruto finančni prispevek španske države (brez jamstva za izdajo obveznic) znašal približno 15 milijard EUR. Podpora v kapitalu je bila zagotovljena prek sklada za urejeno prestrukturiranje bank (Fondo de reestructuración ordenada bancaria – FROB) s kapitalom v višini 15 milijard EUR, od katerih je že bilo vplačanih 9 milijard EUR. Država je zagotovila tudi jamstva za izdajo prednostnih obveznic bank v višini okrog 86 milijard EUR (od tega je okoli 58 milijard EUR jamstev neporavnanih). Čeprav so preostala sredstva FROB znašala trikrat več kot razporeditev kapitala, podpora domačega javnega sektorja ne bo zadoščala za dovolj veliko podporo za sistemsko čiščenje bančnega sektorja.

| (8) | Zaskrbljenost zaradi potrebe po dodatni dokapitalizaciji bančnega sektorja je prispevala k povečanju tržnih pritiskov na španske državne obveznice. Donosi za državne obveznice so konec junija 2012 in na začetku julija 2012 dosegli ravni, ki znatno presegajo 500 bazičnih točk, kar je znatno povečalo stroške financiranja za špansko državo. Konsolidacijo javnih financ v Španiji in odpravo čezmernega primanjkljaja otežuje tudi vse večje breme obresti. Zato sta obsežno prestrukturiranje in dokapitalizacija bančnega sektorja pomembna dejavnika za zmanjševanje pritiska na javne finance. |
| --- | --- |

(8)

Zaskrbljenost zaradi potrebe po dodatni dokapitalizaciji bančnega sektorja je prispevala k povečanju tržnih pritiskov na španske državne obveznice. Donosi za državne obveznice so konec junija 2012 in na začetku julija 2012 dosegli ravni, ki znatno presegajo 500 bazičnih točk, kar je znatno povečalo stroške financiranja za špansko državo. Konsolidacijo javnih financ v Španiji in odpravo čezmernega primanjkljaja otežuje tudi vse večje breme obresti. Zato sta obsežno prestrukturiranje in dokapitalizacija bančnega sektorja pomembna dejavnika za zmanjševanje pritiska na javne finance.

| (9) | Španski organi so 25. junija 2012 uradno zaprosili za finančno pomoč v okviru prestrukturiranja in dokapitalizacije španskega bančnega sektorja, ki trenutno potekata. Za pomoč je bilo zaprošeno v skladu s pogoji finančne pomoči za dokapitalizacijo finančnih institucij v okviru evropskega instrumenta za finančno stabilnost. Za pomoč veljajo posebni pogoji finančnega sektorja, kakor je predvideno v memorandumu o soglasju, ki sta ga s pogajanji uskladila španska vlada in Komisija, v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) in Evropskim bančnim organom (EBA) ter s tehnično pomočjo Mednarodnega denarnega sklada (IMF). To bo vključevalo specifične pogoje za banke v skladu s pravili o državni pomoči in horizontalne pogoje. Hkrati bo Španija morala v celoti izpolniti zaveze in obveznosti v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in priporočila za obravnavanje makroekonomskih neravnovesij v okviru evropskega semestra. |
| --- | --- |

(9)

Španski organi so 25. junija 2012 uradno zaprosili za finančno pomoč v okviru prestrukturiranja in dokapitalizacije španskega bančnega sektorja, ki trenutno potekata. Za pomoč je bilo zaprošeno v skladu s pogoji finančne pomoči za dokapitalizacijo finančnih institucij v okviru evropskega instrumenta za finančno stabilnost. Za pomoč veljajo posebni pogoji finančnega sektorja, kakor je predvideno v memorandumu o soglasju, ki sta ga s pogajanji uskladila španska vlada in Komisija, v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) in Evropskim bančnim organom (EBA) ter s tehnično pomočjo Mednarodnega denarnega sklada (IMF). To bo vključevalo specifične pogoje za banke v skladu s pravili o državni pomoči in horizontalne pogoje. Hkrati bo Španija morala v celoti izpolniti zaveze in obveznosti v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in priporočila za obravnavanje makroekonomskih neravnovesij v okviru evropskega semestra.

| (10) | Povečanje dolgoročne odpornosti španskega bančnega sektorja je ključnega pomena za ohranitev finančne stabilnosti v Španiji in omejevanje širjenja negativnih vplivov finančnih pretresov na druga gospodarstva euroobmočja ter s tem na ustrezno delovanje gospodarstva ter ekonomske in monetarne unije. Pomembni ukrepi, ki so že bili sprejeti za rešitev teh težav, niso v celoti zadostovali. Zato so potrebni nadaljnji ukrepi. Španija bi morala zlasti izvajati dodatne posebne ukrepe za učinkovito obravnavanje sredstev iz časa nepremičninskega in gradbeniškega balona, ponovno vzpostavitev tržnega financiranja, zmanjšanje zanašanja bank na likvidnostno podporo centralne banke ter za okrepitev mehanizmov za prepoznavanje tveganja in njegovo upravljanje v času krize. |
| --- | --- |

(10)

Povečanje dolgoročne odpornosti španskega bančnega sektorja je ključnega pomena za ohranitev finančne stabilnosti v Španiji in omejevanje širjenja negativnih vplivov finančnih pretresov na druga gospodarstva euroobmočja ter s tem na ustrezno delovanje gospodarstva ter ekonomske in monetarne unije. Pomembni ukrepi, ki so že bili sprejeti za rešitev teh težav, niso v celoti zadostovali. Zato so potrebni nadaljnji ukrepi. Španija bi morala zlasti izvajati dodatne posebne ukrepe za učinkovito obravnavanje sredstev iz časa nepremičninskega in gradbeniškega balona, ponovno vzpostavitev tržnega financiranja, zmanjšanje zanašanja bank na likvidnostno podporo centralne banke ter za okrepitev mehanizmov za prepoznavanje tveganja in njegovo upravljanje v času krize.

| (11) | Kot del splošne strategije je ključnega pomena, da se učinkovito obravnavajo sredstva iz časa nepremičninskega in gradbeniškega balona, tako da se iz bilanc stanj bank jasno zahteva odstranitev problematičnih sredstev bank, ki prejemajo pomoč. To bi se moralo uporabljati zlasti za posojila, povezana z razvojem nepremičnin, in za zaseženo premoženje zaradi neizpolnjevanja obveznosti. Tako ločevanje bi odpravilo vse preostale dvome glede kakovosti bilanc stanja bank in bi jim omogočilo, da bolje opravljajo svojo funkcijo finančnega posredništva. |
| --- | --- |

(11)

Kot del splošne strategije je ključnega pomena, da se učinkovito obravnavajo sredstva iz časa nepremičninskega in gradbeniškega balona, tako da se iz bilanc stanj bank jasno zahteva odstranitev problematičnih sredstev bank, ki prejemajo pomoč. To bi se moralo uporabljati zlasti za posojila, povezana z razvojem nepremičnin, in za zaseženo premoženje zaradi neizpolnjevanja obveznosti. Tako ločevanje bi odpravilo vse preostale dvome glede kakovosti bilanc stanja bank in bi jim omogočilo, da bolje opravljajo svojo funkcijo finančnega posredništva.

| (12) | Poleg tega lahko takšno izboljšanje preglednosti bilanc stanja bank olajša urejeno zmanjšanje izpostavljenosti bank sektorju nepremičnin, ponovno vzpostavi tržno financiranje in zmanjša zanašanje bank na likvidnostno podporo centralne banke. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega lahko takšno izboljšanje preglednosti bilanc stanja bank olajša urejeno zmanjšanje izpostavljenosti bank sektorju nepremičnin, ponovno vzpostavi tržno financiranje in zmanjša zanašanje bank na likvidnostno podporo centralne banke.

| (13) | Za zagotavljanje trdnega okvira za španski bančni sektor je treba okrepiti mehanizme za prepoznavanje tveganja in upravljanje z njim. Učinkovita strategija bi morala vključevati spremembe, namenjene okrepitvi regulativnega in nadzornega okvira, ob upoštevanju izkušenj s finančno krizo. Poleg tega se v skladu z najboljšimi mednarodnimi praksami okrepi upravljanje družb – |
| --- | --- |

(13)

Za zagotavljanje trdnega okvira za španski bančni sektor je treba okrepiti mehanizme za prepoznavanje tveganja in upravljanje z njim. Učinkovita strategija bi morala vključevati spremembe, namenjene okrepitvi regulativnega in nadzornega okvira, ob upoštevanju izkušenj s finančno krizo. Poleg tega se v skladu z najboljšimi mednarodnimi praksami okrepi upravljanje družb –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Komisija se je v posvetovanju z ECB, EBA in IMF s španskimi organi dogovorila o posebnih pogojih politike finančnega sektorja, povezanih s finančno pomočjo. Ti pogoji so določeni v memorandumu o soglasju, ki ga bosta podpisali Komisija in španska vlada. Podrobni finančni pogoji se določijo v sporazumu o finančni pomoči.

Španija ustrezno dokapitalizira in temeljito prestrukturira svoj bančni sistem. V zvezi s tem Španija v sodelovanju s Komisijo in ob posvetovanju z ECB pripravi strategijo glede prihodnje strukture, delovanja in sposobnosti za preživetje španskih bank, v kateri bo opredeljeno, kako lahko delujejo brez nadaljnje pomoči države. Ta strategija bo opredeljena v memorandumu o soglasju, v katerem bodo podrobneje oblikovani pogoji politik iz tega sklepa.

2.   Ključni element te strategije je natančna revizija šibkih segmentov španskega bančnega sektorja in krepitev regulativnega in nadzornega okvira za bančni sektor.

3.   Revizija šibkih segmentov španskega bančnega sektorja je sestavljena iz naslednjih treh elementov:

| (a) | identifikacije kapitalskih potreb posameznih bank z obsežnim pregledom kakovosti sredstev bančnega sektorja in testi izjemnih situacij po posameznih bankah na podlagi tega pregleda kakovosti sredstev. Na podlagi rezultatov testov izjemnih situacij bodo banke, ki potrebujejo kapitalsko injekcijo, razdeljene v tri različne skupine. Vsaka skupina bo morala predstaviti načrte za prestrukturiranje in reševanje ter vse dopolnilne in naknadne ukrepe, kakor je določeno v memorandumu o soglasju; |
| --- | --- |

(a)

identifikacije kapitalskih potreb posameznih bank z obsežnim pregledom kakovosti sredstev bančnega sektorja in testi izjemnih situacij po posameznih bankah na podlagi tega pregleda kakovosti sredstev. Na podlagi rezultatov testov izjemnih situacij bodo banke, ki potrebujejo kapitalsko injekcijo, razdeljene v tri različne skupine. Vsaka skupina bo morala predstaviti načrte za prestrukturiranje in reševanje ter vse dopolnilne in naknadne ukrepe, kakor je določeno v memorandumu o soglasju;

| (b) | dokapitalizacije, prestrukturiranja in/ali reševanja šibkih bank na urejen način, ki temelji na načrtih za obravnavanje morebitnih primanjkljajev kapitala, ugotovljenih med testom izjemnih situacij. Ti načrti bodo temeljili na načelih sposobnosti za preživetje, zmanjševanja stroškov za davkoplačevalce (delitev bremena) in omejevanja izkrivljanja konkurence. V ta namen bo Španija sprejela zakonodajo, v kateri bo (i) omogočila uveljavljanje izvajanje odkupa podrejenih obveznosti, vključno z obveznimi oblikami delitve bremena, (ii) nadgradila okvir reševanja bank, da bo vključeval ustrezna pooblastila za reševanje za FROB in sklad zajamčenih vlog (DGF), ter ob upoštevanju zakonodajnega predloga EU o obvladovanju krize in reševanju bank, vključno s posebnimi orodji za reševanje bank, ki niso sposobne preživeti; |
| --- | --- |

(b)

dokapitalizacije, prestrukturiranja in/ali reševanja šibkih bank na urejen način, ki temelji na načrtih za obravnavanje morebitnih primanjkljajev kapitala, ugotovljenih med testom izjemnih situacij. Ti načrti bodo temeljili na načelih sposobnosti za preživetje, zmanjševanja stroškov za davkoplačevalce (delitev bremena) in omejevanja izkrivljanja konkurence. V ta namen bo Španija sprejela zakonodajo, v kateri bo (i) omogočila uveljavljanje izvajanje odkupa podrejenih obveznosti, vključno z obveznimi oblikami delitve bremena, (ii) nadgradila okvir reševanja bank, da bo vključeval ustrezna pooblastila za reševanje za FROB in sklad zajamčenih vlog (DGF), ter ob upoštevanju zakonodajnega predloga EU o obvladovanju krize in reševanju bank, vključno s posebnimi orodji za reševanje bank, ki niso sposobne preživeti;

| (c) | ločitev sredstev v teh bankah, ki prejemajo javno podporo za dokapitalizacijo, in prenos oslabljenih sredstev na zunanjo družbo za upravljanje premoženja, da se realizira njihova dolgoročna vrednost. Španija bo v tesnem sodelovanju s Komisijo, ECB in EBA ter s tehnično podporo IMF pripravila celovit zakonodajni okvir za vzpostavitev in delovanje družbe za upravljanje premoženja, da bi ta začela v celoti delovati do novembra 2012. |
| --- | --- |

(c)

ločitev sredstev v teh bankah, ki prejemajo javno podporo za dokapitalizacijo, in prenos oslabljenih sredstev na zunanjo družbo za upravljanje premoženja, da se realizira njihova dolgoročna vrednost. Španija bo v tesnem sodelovanju s Komisijo, ECB in EBA ter s tehnično podporo IMF pripravila celovit zakonodajni okvir za vzpostavitev in delovanje družbe za upravljanje premoženja, da bi ta začela v celoti delovati do novembra 2012.

4.   Da bi zagotovila trden okvir za bančni sektor, Španija tudi okrepi regulativni in nadzorni okvir ter upravljanje. Strategija in pogoji, ki so v celoti navedeni v memorandumu o soglasju, med drugim vključujejo naslednje ukrepe:

| (a) | od španskih kreditnih institucij se zahteva, da zvišajo količnik svojega navadnega lastniškega temeljnega kapitala na vsaj 9 %, v skladu z opredelitvijo kapitala, določenega v pravilih EBA za dokapitalizacijo; |
| --- | --- |

(a)

od španskih kreditnih institucij se zahteva, da zvišajo količnik svojega navadnega lastniškega temeljnega kapitala na vsaj 9 %, v skladu z opredelitvijo kapitala, določenega v pravilih EBA za dokapitalizacijo;

| (b) | španske kreditne institucije morajo od 1. januarja 2013 uporabljati opredelitev kapitala iz uredbe o kapitalskih zahtevah (Capital Requirements Regulation – CRR); |
| --- | --- |

(b)

španske kreditne institucije morajo od 1. januarja 2013 uporabljati opredelitev kapitala iz uredbe o kapitalskih zahtevah (Capital Requirements Regulation – CRR);

| (c) | ponovno se oceni pravni okvir za rezervacije, namenjene pokrivanju izgub pri posojilih. Španski organi bodo zlasti na podlagi izkušenj s finančno krizo pripravili predloge za prenovitev stalnega okvira za rezervacije, namenjene pokrivanju izgub pri posojilih, ob upoštevanju začasnih ukrepov, ki so bili uvedeni v zadnjih mesecih, ter računovodskega okvira EU; |
| --- | --- |

(c)

ponovno se oceni pravni okvir za rezervacije, namenjene pokrivanju izgub pri posojilih. Španski organi bodo zlasti na podlagi izkušenj s finančno krizo pripravili predloge za prenovitev stalnega okvira za rezervacije, namenjene pokrivanju izgub pri posojilih, ob upoštevanju začasnih ukrepov, ki so bili uvedeni v zadnjih mesecih, ter računovodskega okvira EU;

| (d) | dodatno se okrepi operativna neodvisnost Banco de España; v skladu z mednarodnimi priporočili in standardi se na Banco de España prenesejo zlasti pooblastila Ministrstva za gospodarstvo glede sankcij in dovoljenj; |
| --- | --- |

(d)

dodatno se okrepi operativna neodvisnost Banco de España; v skladu z mednarodnimi priporočili in standardi se na Banco de España prenesejo zlasti pooblastila Ministrstva za gospodarstvo glede sankcij in dovoljenj;

| (e) | nadzorni postopki Banco de España se na podlagi notranje revizije dodatno okrepijo; |
| --- | --- |

(e)

nadzorni postopki Banco de España se na podlagi notranje revizije dodatno okrepijo;

| (f) | pregledajo se ureditve upravljanja mreže agencij za finančno varnost (FROB in DGF), da bi se preprečila morebitna navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

(f)

pregledajo se ureditve upravljanja mreže agencij za finančno varnost (FROB in DGF), da bi se preprečila morebitna navzkrižja interesov;

| (g) | okrepijo se pravila za upravljanje hranilnic in bank v lasti hranilnic; |
| --- | --- |

(g)

okrepijo se pravila za upravljanje hranilnic in bank v lasti hranilnic;

| (h) | zakonodaja o varstvu potrošnikov in vrednostnih papirjih se spremeni, da se omeji, da bi banke prodajale instrumente podrejenih posojil (ali instrumente, ki jih ne pokriva DGF) nekvalificiranim malim vlagateljem, okrepi pa se tudi spremljanje skladnosti s strani organov; |
| --- | --- |

(h)

zakonodaja o varstvu potrošnikov in vrednostnih papirjih se spremeni, da se omeji, da bi banke prodajale instrumente podrejenih posojil (ali instrumente, ki jih ne pokriva DGF) nekvalificiranim malim vlagateljem, okrepi pa se tudi spremljanje skladnosti s strani organov;

| (i) | sprejme se ukrepe, da se kar najbolj zmanjšajo stroški davkoplačevalcev za prestrukturiranje bank. Po dodelitvi izgub lastnikom kapitala bo španska vlada zahtevala ukrepe za delitev bremena od lastnikov deležev hibridnega kapitala in imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov v bankah, ki prejemajo javni kapital; |
| --- | --- |

(i)

sprejme se ukrepe, da se kar najbolj zmanjšajo stroški davkoplačevalcev za prestrukturiranje bank. Po dodelitvi izgub lastnikom kapitala bo španska vlada zahtevala ukrepe za delitev bremena od lastnikov deležev hibridnega kapitala in imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov v bankah, ki prejemajo javni kapital;

| (j) | zaveza, da se omejijo plačne ravni za člane izvršilnega in nadzornega sveta v vseh bankah, ki prejemajo državno pomoč; |
| --- | --- |

(j)

zaveza, da se omejijo plačne ravni za člane izvršilnega in nadzornega sveta v vseh bankah, ki prejemajo državno pomoč;

| (k) | okrepi se javna evidenca posojil. |
| --- | --- |

(k)

okrepi se javna evidenca posojil.

5.   Organi bodo komisiji, ECB, EBA in IMF pod strogimi pogoji zaupnosti posredovali podatke, potrebne za spremljanje bančnega sektorja.

6.   Komisija bo skupaj z ECB in EBA redno preverjala, da so pogoji politik, povezani s pomočjo, izpolnjeni, in sicer na podlagi uradnih nalogov ter rednega četrtletnega poročanja španskih organov. Redno se bodo spremljale dejavnosti FROB v okviru programa.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 23. julija 2012

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  UL C 219, 24.7.2012, str. 81.

1

---

| 28.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/21

---

SKLEP SVETA

z dne 24. julija 2012

o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjih revizorjev Banke Slovenije

(2012/444/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Protokola (št. 4) o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27.1 Protokola,

ob upoštevanju Priporočila ECB/2012/9 Evropske centralne banke z dne 1. junija 2012 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju Banke Slovenije (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in odobri Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in odobri Svet Evropske unije.

| (2) | Mandat sedanjih zunanjih revizorjev Banke Slovenije se izteče po reviziji za poslovno leto 2011. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2012. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sedanjih zunanjih revizorjev Banke Slovenije se izteče po reviziji za poslovno leto 2011. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2012.

| (3) | Banka Slovenije je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2012 do 2014 izbrala družbo Deloitte revizija d.o.o. |
| --- | --- |

(3)

Banka Slovenije je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2012 do 2014 izbrala družbo Deloitte revizija d.o.o.

| (4) | Svet ECB je priporočil, da se za zunanjega revizorja Banke Slovenije za poslovna leta od 2012 do 2014 imenuje Deloitte revizija d.o.o. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je priporočil, da se za zunanjega revizorja Banke Slovenije za poslovna leta od 2012 do 2014 imenuje Deloitte revizija d.o.o.

| (5) | Primerno je upoštevati priporočilo Sveta ECB in v skladu s tem spremeniti Sklep 1999/70/ES (2) – |
| --- | --- |

(5)

Primerno je upoštevati priporočilo Sveta ECB in v skladu s tem spremeniti Sklep 1999/70/ES (2) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 1(13) Sklepa 1999/70/ES se nadomesti z naslednjim:

„13.   Deloitte revizija d.o.o. se odobri kot zunanji revizor Banke Slovenije za poslovna leta od 2012 do 2014.“.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradnega obvestila.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Evropsko centralno banko.

V Bruslju, 24. julija 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL C 161, 7.6.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 22, 29.1.1999, str. 69.

2

---

| 28.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/22

---

SKLEP SVETA

z dne 24. julija 2012

o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK na Madžarskem

(2012/445/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 2(3) in člena 25 Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2), zlasti člena 20 Sklepa in poglavja 4 Priloge k Sklepu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženemu k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženemu k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

| (2) | Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(2)

Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

| (3) | Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa. |
| --- | --- |

(3)

Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

| (4) | Madžarska je v skladu s členom 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ obvestila generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 2 do 6 navedenega sklepa, ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(4)

Madžarska je v skladu s členom 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ obvestila generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo členi 2 do 6 navedenega sklepa, ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) navedenega sklepa.

| (5) | V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

| (6) | Madžarska je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov o DNK. |
| --- | --- |

(6)

Madžarska je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov o DNK.

| (7) | Madžarska je opravila uspešen preskus z Avstrijo. |
| --- | --- |

(7)

Madžarska je opravila uspešen preskus z Avstrijo.

| (8) | Na Madžarskem je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta. |
| --- | --- |

(8)

Na Madžarskem je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

| (9) | Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov o DNK, je bilo predloženo Svetu – |
| --- | --- |

(9)

Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov o DNK, je bilo predloženo Svetu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Madžarska za namene avtomatiziranega iskanja in primerjave podatkov o DNK v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi členov 3 in 4 navedenega sklepa, in sicer z datumom začetka veljavnosti tega sklepa.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 24. julija 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.

2

---

| 28.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/23

---

SKLEP SVETA

z dne 24. julija 2012

o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Madžarskem

(2012/446/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 25 Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2), zlasti člena 20 Sklepa in poglavja 4 Priloge k Sklepu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

| (2) | Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa. |
| --- | --- |

(2)

Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

| (3) | Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa. |
| --- | --- |

(3)

Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

| (4) | V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

| (5) | Madžarska je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi daktiloskopskih podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Madžarska je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi daktiloskopskih podatkov.

| (6) | Madžarska je opravila uspešen preskus z Avstrijo. |
| --- | --- |

(6)

Madžarska je opravila uspešen preskus z Avstrijo.

| (7) | Na Madžarskem je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta. |
| --- | --- |

(7)

Na Madžarskem je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

| (8) | Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave daktiloskopskih podatkov, je bilo predloženo Svetu – |
| --- | --- |

(8)

Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave daktiloskopskih podatkov, je bilo predloženo Svetu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Madžarska za namene avtomatiziranega iskanja daktiloskopskih podatkov v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 9 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 24. julija 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.

2

---

| 28.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/24

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA

z dne 24. julija 2012

o dovoljenju Danski, da uvede poseben ukrep, ki odstopa od člena 75 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

(2012/447/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395(1) Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V dopisu, ki ga je Komisija evidentirala 5. septembra 2011, je Danska zaprosila za dovoljenje za uporabo ukrepa, ki odstopa od določb Direktive 2006/112/ES v zvezi s pravico do odbitka vstopnega davka. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu, ki ga je Komisija evidentirala 5. septembra 2011, je Danska zaprosila za dovoljenje za uporabo ukrepa, ki odstopa od določb Direktive 2006/112/ES v zvezi s pravico do odbitka vstopnega davka.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 14. marca 2012 obvestila druge države članice o zahtevi Danske. Komisija je z dopisom z dne 15. marca 2012 obvestila Dansko, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahteve. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 14. marca 2012 obvestila druge države članice o zahtevi Danske. Komisija je z dopisom z dne 15. marca 2012 obvestila Dansko, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

| (3) | V skladu z Direktivo 2006/112/ES trenutno velja, da lahko davčni zavezanec, ki lahko tovorno vozilo z največjo dovoljeno maso do treh ton pri danskih organih registrira izključno za poslovne namene, v celoti odbije vstopni davek na strošek nakupa in tekoče stroške vozila. Če se tako vozilo pozneje uporabi za zasebne namene, davčni zavezanec izgubi pravico do odbitka DDV na strošek nakupa vozila. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo 2006/112/ES trenutno velja, da lahko davčni zavezanec, ki lahko tovorno vozilo z največjo dovoljeno maso do treh ton pri danskih organih registrira izključno za poslovne namene, v celoti odbije vstopni davek na strošek nakupa in tekoče stroške vozila. Če se tako vozilo pozneje uporabi za zasebne namene, davčni zavezanec izgubi pravico do odbitka DDV na strošek nakupa vozila.

| (4) | Ker ta sistem predstavlja težko breme za davčnega zavezanca in davčno upravo, so danski organi zahtevali dovoljenje za uporabo posebnega ukrepa, ki odstopa od člena 75 Direktive 2006/112/ES. Ta ukrep bi davčnim zavezancem, ki so vozilo registrirali izključno za poslovne namene, omogočil, da vozilo uporabljajo za zasebne namene in izračunajo obdavčljivi znesek v skladu s členom 75 Direktive 2006/112/ES na podlagi dnevnega pavšala, namesto da izgubijo pravico do odbitka DDV na strošek nakupa vozila. |
| --- | --- |

(4)

Ker ta sistem predstavlja težko breme za davčnega zavezanca in davčno upravo, so danski organi zahtevali dovoljenje za uporabo posebnega ukrepa, ki odstopa od člena 75 Direktive 2006/112/ES. Ta ukrep bi davčnim zavezancem, ki so vozilo registrirali izključno za poslovne namene, omogočil, da vozilo uporabljajo za zasebne namene in izračunajo obdavčljivi znesek v skladu s členom 75 Direktive 2006/112/ES na podlagi dnevnega pavšala, namesto da izgubijo pravico do odbitka DDV na strošek nakupa vozila.

| (5) | Ta poenostavljena metoda izračuna pa bi bila omejena na 20 dni za zasebno uporabo v vsakem koledarskem letu, pavšalni znesek DDV, ki ga je treba plačati, pa znaša 40 DKK za vsak dan zasebne uporabe. Ta znesek je določila danska vlada na podlagi analize nacionalne statistike. |
| --- | --- |

(5)

Ta poenostavljena metoda izračuna pa bi bila omejena na 20 dni za zasebno uporabo v vsakem koledarskem letu, pavšalni znesek DDV, ki ga je treba plačati, pa znaša 40 DKK za vsak dan zasebne uporabe. Ta znesek je določila danska vlada na podlagi analize nacionalne statistike.

| (6) | Ukrep, ki se bo uporabljal za lahka tovorna vozila z največjo dovoljeno maso do treh ton, bi poenostavil izpolnjevanje obveznosti plačila DDV davčnih zavezancev, ki vozilo, registrirano za poslovne namene, občasno uporabljajo za zasebne namene. Davčni zavezanec pa bi lahko tovorno vozilo še vedno lahko registriral za poslovno in zasebno uporabo. S tem bi davčni zavezanec izgubil pravico do odbitka DDV na nakup vozila, vendar ne bi plačeval dnevnega pavšala za vsako zasebno uporabo. |
| --- | --- |

(6)

Ukrep, ki se bo uporabljal za lahka tovorna vozila z največjo dovoljeno maso do treh ton, bi poenostavil izpolnjevanje obveznosti plačila DDV davčnih zavezancev, ki vozilo, registrirano za poslovne namene, občasno uporabljajo za zasebne namene. Davčni zavezanec pa bi lahko tovorno vozilo še vedno lahko registriral za poslovno in zasebno uporabo. S tem bi davčni zavezanec izgubil pravico do odbitka DDV na nakup vozila, vendar ne bi plačeval dnevnega pavšala za vsako zasebno uporabo.

| (7) | Uvedba ukrepa, ki zagotavlja, da davčni zavezanec, ki vozilo, registrirano za poslovno uporabo, občasno uporablja za zasebne namene, ni v celoti prikrajšan za pravico do odbitka vstopnega davka na navedeno vozilo, bi bila v skladu s splošnimi pravili o odbitku iz Direktive 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(7)

Uvedba ukrepa, ki zagotavlja, da davčni zavezanec, ki vozilo, registrirano za poslovno uporabo, občasno uporablja za zasebne namene, ni v celoti prikrajšan za pravico do odbitka vstopnega davka na navedeno vozilo, bi bila v skladu s splošnimi pravili o odbitku iz Direktive 2006/112/ES.

| (8) | Odobritev bi morala veljati za določen čas in bi se morala izteči 31. decembra 2014. Na podlagi izkušenj, pridobljenih do navedenega datuma, bi bilo treba oceniti, ali je odstopanje še upravičeno ali ne. |
| --- | --- |

(8)

Odobritev bi morala veljati za določen čas in bi se morala izteči 31. decembra 2014. Na podlagi izkušenj, pridobljenih do navedenega datuma, bi bilo treba oceniti, ali je odstopanje še upravičeno ali ne.

| (9) | Ukrep bo imel učinek na skupni znesek davčnih prihodkov zadevne države članice, pobranih v fazi končne potrošnje, le v zanemarljivi meri in nima vpliva na lastna sredstva Unije, pridobljena z DDV – |
| --- | --- |

(9)

Ukrep bo imel učinek na skupni znesek davčnih prihodkov zadevne države članice, pobranih v fazi končne potrošnje, le v zanemarljivi meri in nima vpliva na lastna sredstva Unije, pridobljena z DDV –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 75 Direktive 2006/112/ES, lahko Danska, kadar davčni zavezanec lahko tovorno vozilo, ki je bilo registrirano izključno za poslovne namene, uporablja za zasebne namene ali namene svojih zaposlenih ali na splošno za druge namene, ki niso nameni njegove poslovne dejavnosti, določi obdavčljivi znesek na podlagi pavšala za vsak dan takšne uporabe.

Pavšal na dan iz prvega odstavka znaša 40 DKK.

Člen 2

Ukrep iz člena 1 se uporablja samo za lahka tovorna vozila z največjo dovoljeno skupno maso treh ton.

Ta ukrep se ne uporablja, kadar zasebna uporaba presega 20 dni na koledarsko leto.

Člen 3

Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2014.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 24. julija 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

---

| 28.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/26

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 12. julija 2012

o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za časopisni papir

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 4693)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/448/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010 se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu.

| (2) | Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se uvedejo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje glede na skupine proizvodov.

| (3) | Ker proizvodnja časopisnega papirja porabi znatne količine energije, lesa in kemikalij ter lahko povzroči škodo okolju ali tveganja v zvezi z uporabo naravnih virov, je primerno uvesti merila za podeljevanje znaka EU za okolje za skupino proizvodov „časopisni papir“. |
| --- | --- |

(3)

Ker proizvodnja časopisnega papirja porabi znatne količine energije, lesa in kemikalij ter lahko povzroči škodo okolju ali tveganja v zvezi z uporabo naravnih virov, je primerno uvesti merila za podeljevanje znaka EU za okolje za skupino proizvodov „časopisni papir“.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Skupino proizvodov „časopisni papir“ sestavlja papir iz celuloze, ki se uporablja za tiskanje časopisov in ostalih tiskanih proizvodov.

2.   Skupina proizvodov časopisni papir ne vključuje kopirnega in grafičnega papirja, termično občutljivega papirja, fotografskega in samokopirnega papirja, pakirnega in ovojnega papirja ter odišavljenega papirja.

Člen 2

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „časopisni papir“ je papir iz celuloze in/ali predelanega papirja, ki se uporablja predvsem za tiskanje časopisov in tehta med 40 in 65 g/m2. |
| --- | --- |

1.

„časopisni papir“ je papir iz celuloze in/ali predelanega papirja, ki se uporablja predvsem za tiskanje časopisov in tehta med 40 in 65 g/m2.

| 2. | „predelana vlakna“ so vlakna, ki so preusmerjena od pretoka odpadkov v proizvodnem procesu ali ki jih proizvedejo gospodinjstva ali trgovinski in industrijski obrati ter institucije v svoji vlogi kot končni uporabniki proizvoda ter jih ni več mogoče uporabiti v predvideni namen. |
| --- | --- |

2.

„predelana vlakna“ so vlakna, ki so preusmerjena od pretoka odpadkov v proizvodnem procesu ali ki jih proizvedejo gospodinjstva ali trgovinski in industrijski obrati ter institucije v svoji vlogi kot končni uporabniki proizvoda ter jih ni več mogoče uporabiti v predvideni namen.

Člen 3

Enoti časopisnega papirja se podeli znak EU za okolje v skladu z Uredbo (ES) št. 66/2010, če spada v skupino proizvodov „časopisni papir“, kot je opredeljena v členu 1 tega sklepa, in izpolnjuje merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje iz Priloge k temu sklepu.

Člen 4

Merila za skupino proizvodov „časopisni papir“ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo tri leta od datuma sprejetja tega sklepa.

Člen 5

Za administrativne namene se „časopisnemu papirju“ dodeli kodna številka „037“.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 12. julija 2012

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

1

---

PRILOGA

OKVIR

Cilji meril

Cilj meril je zlasti povečanje učinkovite rabe virov s spodbujanjem reciklaže papirja, zmanjšanjem odvajanja strupenih ali evtrofnih snovi v vode, zmanjšanjem okoljske škode ali tveganj, povezanih z uporabo energije (globalno segrevanje, zakisljevanje, tanjšanje ozonskega plašča, siromašenje neobnovljivih virov energije), in sicer z zmanjšanjem porabe energije in s tem povezanih emisij v zrak, in zmanjšanje okoljske škode ali tveganj, povezanih z uporabo nevarnih kemikalij, ter uporabljanje načela trajnostnega upravljanja za varovanje gozdov.

MERILA

Ta merila so določena za vsakega od naslednjih vidikov:

| 1. | Emisije v vodo in zrak |
| --- | --- |

1.

Emisije v vodo in zrak

| 2. | Poraba energije |
| --- | --- |

2.

Poraba energije

| 3. | Vlakna: trajnostno upravljanje gozdov |
| --- | --- |

3.

Vlakna: trajnostno upravljanje gozdov

| 4. | Nevarne kemične snovi |
| --- | --- |

4.

Nevarne kemične snovi

| 5. | Ravnanje z odpadki |
| --- | --- |

5.

Ravnanje z odpadki

| 6. | Primernost za uporabo |
| --- | --- |

6.

Primernost za uporabo

| 7. | Informacije, ki so navedene na znaku EU za okolje |
| --- | --- |

7.

Informacije, ki so navedene na znaku EU za okolje

Okoljska merila zajemajo proizvodnjo celuloze, vključno z vsemi podpostopki, od trenutka, ko neobdelano vlakno/predelana surovina prispe v proizvodni obrat, do trenutka, ko celuloza zapusti obrat za proizvodnjo celuloze. Pri postopkih proizvodnje papirja zajemajo okoljska merila vse podpostopke od čiščenja in rafiniranja celuloze (razpuščanja odpadnega papirja) do zvijanja papirja v zvitke.

Merila se ne nanašajo na naslednje dejavnosti:

| 1. | Prevoz in pakiranje celuloze, papirja in surovin |
| --- | --- |

1.

Prevoz in pakiranje celuloze, papirja in surovin

| 2. | Predelava papirja |
| --- | --- |

2.

Predelava papirja

Zahteve za ocenjevanje in preverjanje

Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

Kadar mora vlagatelj predložiti izjave, dokumentacijo, analize, poročila o preskusih ali druga dokazila o izpolnjevanju meril, lahko ti izvirajo od vlagatelja in/ali njegovih dobaviteljev in/ali njihovih dobaviteljev, če je to primerno.

Po potrebi se lahko poleg preskusnih metod, ki so navedene za vsako merilo, uporabijo tudi druge, če pristojni organ, ki ocenjuje vlogo, potrdi njihovo enakovrednost.

Kadar je mogoče, preskuse opravijo laboratoriji, ki izpolnjujejo splošne zahteve iz standarda EN ISO 17025 ali enakovrednega standarda.

Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dokazno dokumentacijo in izvedejo neodvisna preverjanja.

Merila za podelitev znaka EU za okolje

Merilo 1 –   Emisije v vodo in zrak

(a)   KPK, žveplo (S), NOx, fosfor (P)

Za vsakega od teh parametrov se emisije v zrak in/ali vodo iz proizvodnje celuloze in papirja izrazijo v točkah (PKPK, PS, PNOx, PP), kot je podrobneje opisano spodaj.

Nobena od posameznih točk PKPK, PS, PNOx, PP ne sme presegati 1,5.

Skupno število točk (Pskupaj = PKPK + PS + PNOx + PP) ne sme presegati 4,0.

PKPK se izračuna na naslednji način (izračuni PS, PNOx in PP se izvedejo na enak način).

Za vsako uporabljeno celulozo „i“ se z njo povezane izmerjene emisije KPK (KPKceluloza, i, izražena v kg/tono zračno suhe celuloze – ADT) tehtajo glede na delež vsake vrste uporabljene celuloze (celuloza „i“ za tono zračno suhe celuloze) in seštejejo. Tehtana emisija KPK za celulozo se nato prišteje k izmerjeni emisiji KPK iz proizvodnje papirja, da se dobi skupna emisija KPK, tj. KPKskupaj.

Tehtana referenčna vrednost KPK za proizvodnjo celuloze se izračuna na enak način, in sicer kot vsota tehtanih referenčnih vrednosti za vsako vrsto uporabljene celuloze, in se prišteje k referenčni vrednosti za proizvodnjo papirja, da se dobi skupna referenčna vrednost KPK, tj. KPKreferenca, skupaj. Referenčne vrednosti za vsako vrsto uporabljene celuloze in za proizvodnjo papirja so navedene v razpredelnici 1.

Na koncu se skupna emisija KPK deli s skupno referenčno vrednostjo KPK na naslednji način:

Formula

Razpredelnica 1

Referenčne vrednosti za emisije iz različnih vrst celuloze in proizvodnje papirja

| Vrsta celuloze/papir | Emisije (kg/ADT) |
| --- | --- |
| KPKreferenca | Sreferenca | NOx,referenca | Preferenca |
| Beljena kemična celuloza (razen sulfita) | 18,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Beljena kemična celuloza (sulfit) | 25,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Nebeljena kemična celuloza | 10,0 | 0,6 | 1,6 | 0,04 |
| CTMP | 15,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| TMP/celuloza iz lesovine | 3,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Celuloza iz predelanih vlaken | 2,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Papir (neintegrirani obrati, kjer je vsa uporabljena celuloza kupljena na trgu) | 1 | 0,3 | 0,8 | 0,01 |
| Papir (drugi obrati) | 1 | 0,3 | 0,7 | 0,01 |

Vrsta celuloze/papir

Emisije (kg/ADT)

KPKreferenca

Sreferenca

NOx,referenca

Preferenca

Beljena kemična celuloza (razen sulfita)

18,0

0,6

1,6

0,045

Beljena kemična celuloza (sulfit)

25,0

0,6

1,6

0,045

Nebeljena kemična celuloza

10,0

0,6

1,6

0,04

CTMP

15,0

0,2

0,3

0,01

TMP/celuloza iz lesovine

3,0

0,2

0,3

0,01

Celuloza iz predelanih vlaken

2,0

0,2

0,3

0,01

Papir (neintegrirani obrati, kjer je vsa uporabljena celuloza kupljena na trgu)

1

0,3

0,8

0,01

Papir (drugi obrati)

1

0,3

0,7

0,01

Pri beljeni kemični celulozi (razen sulfita) iz razpredelnice 1 se za vrednost Preferenca dovoli izjema do 0,1, kadar se lahko dokaže, da je višja raven P posledica P, ki se pojavlja v naravi v lesni celulozi.

V primeru soproizvodnje toplote in električne energije v istem obratu se lahko emisije S in NOx iz proizvodnje električne energije odštejejo od skupne količine. Za izračun deleža emisij iz proizvodnje električne energije se lahko uporabi naslednja enačba:

2 × (MWh(električna energija)) / [2 × MWh(električna energija) + MWh(toplota)]

Električna energija, ki se uporabi pri tem izračunu, je električna energija, proizvedena v obratu za soproizvodnjo.

Toplota, ki se uporabi pri tem izračunu, je neto toplota, dobavljena iz elektrarne za proizvodnjo celuloze/papirja.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podrobne izračune, ki dokazujejo skladnost s tem merilom, in ustrezno dodatno dokumentacijo, v katero so vključena poročila o preskusih, pri katerih so se uporabile naslednje preskusne metode: KPK: ISO 6060; NOx: ISO 11564; S(oksid.): EPA št. 8; S(red.): EPA št. 16A; vsebnost S v nafti: ISO 8754; vsebnost S v premogu: ISO 351; P: EN ISO 6878, APAT IRSA CNR 4110 ali dr. Lange LCK 349.

Dodatna dokumentacija vključuje navedbo o pogostnosti meritev in izračun točk za KPK, S in NOx. Vključuje vse emisije S in NOx, ki nastanejo pri proizvodnji celuloze in papirja, vključno s paro, ki nastane zunaj proizvodnega obrata, razen emisij, povezanih s proizvodnjo električne energije. Meritve vključujejo kotle za predelavo, apnene peči, parne kotle in peči za uničevanje plinov z močnim vonjem. Upoštevajo se difuzne emisije. Sporočene vrednosti emisij S v zrak vključujejo oksidirane in reducirane emisije S (dimetil sulfid, metil merkaptan, vodikov sulfid in podobne emisije). Emisije S, povezane s proizvodnjo toplotne energije iz nafte, premoga in drugih zunanjih goriv z znano vsebnostjo S, se ne izmerijo, ampak se lahko izračunajo in se upoštevajo.

Meritve emisij v vodo se izvajajo na nefiltriranih in neusedlih vzorcih po čiščenju v obratu ali po čiščenju v javni čistilni napravi. Čas meritev temelji na proizvodnji v 12 mesecih. V primeru novega ali prenovljenega proizvodnega obrata meritve temeljijo na najmanj 45 zaporednih dneh neprekinjenega delovanja obrata. Meritve so reprezentativne za posamezno obdobje.

V primeru integriranih obratov se vrednosti emisij za celulozo določijo na nič, vrednost za papirnico pa vključuje proizvodnjo celuloze in papirja, če je zaradi težav pri določitvi ločenih vrednosti emisij za celulozo in papir na voljo le skupna vrednost za proizvodnjo celuloze in papirja.

(b)   AOX (adsorbljivi organski halogeni)

| — | Emisije AOX iz proizvodnje vsake vrste uporabljene celuloze do 31. marca 2013 ne smejo presegati 0,20 kg/ADT. |
| --- | --- |

—

Emisije AOX iz proizvodnje vsake vrste uporabljene celuloze do 31. marca 2013 ne smejo presegati 0,20 kg/ADT.

| — | Emisije AOX iz proizvodnje vsake vrste uporabljene celuloze od 1. aprila 2013 do prenehanja veljavnosti meril iz tega sklepa ne smejo presegati 0,17 kg/ADT. |
| --- | --- |

—

Emisije AOX iz proizvodnje vsake vrste uporabljene celuloze od 1. aprila 2013 do prenehanja veljavnosti meril iz tega sklepa ne smejo presegati 0,17 kg/ADT.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročila o preskusih, pri katerih se je uporabila naslednja preskusna metoda: AOX ISO 9562, vključno s podrobnimi izračuni, ki dokazujejo skladnost s tem merilom, in ustrezno dodatno dokumentacijo.

Dodatna dokumentacija vključuje navedbo o pogostnosti meritev. AOX se izmeri le v postopkih, kjer se za beljenje celuloze uporabljajo klorirane sestavine. AOX ni treba meriti v odplakah iz neintegrirane proizvodnje papirja ali v odplakah iz proizvodnje celuloze, ki se ne beli ali se beli s snovmi, ki ne vsebujejo klora.

Meritve se izvajajo na nefiltriranih in neusedlih vzorcih po čiščenju v obratu ali po čiščenju v javni čistilni napravi. Čas meritev temelji na proizvodnji v 12 mesecih. V primeru novega ali prenovljenega proizvodnega obrata meritve temeljijo na najmanj 45 zaporednih dneh neprekinjenega delovanja obrata. Meritve so reprezentativne za posamezno obdobje.

(c)   CO2

Emisije ogljikovega dioksida iz neobnovljivih virov ne presegajo 1 000 kg na tono proizvedenega papirja, vključno z emisijami iz proizvodnje električne energije (v obratu ali zunaj njega). Pri neintegriranih obratih (kjer je vsa uporabljena celuloza kupljena na trgu) emisije ne presegajo 1 100 kg na tono. Emisije se izračunajo kot vsota emisij iz proizvodnje celuloze in papirja.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podrobne izračune, ki dokazujejo skladnost s tem merilom, skupaj z ustrezno dodatno dokumentacijo.

Vlagatelj predloži podatke o emisijah ogljikovega dioksida v zrak. To vključuje vse vire neobnovljivih goriv med proizvodnjo celuloze in papirja, vključno z emisijami iz proizvodnje električne energije (v obratu ali zunaj njega).

Naslednji faktorji emisije se uporabljajo pri izračunavanju CO2 v emisijah iz goriva:

Razpredelnica 2

| Gorivo | Emisija CO2 fosilno | Enota |
| --- | --- | --- |
| Premog | 96 | g CO2 fosilno/MJ |
| Surova nafta | 73 | g CO2 fosilno/MJ |
| Kurilno olje 1 | 74 | g CO2 fosilno/MJ |
| Kurilno olje 2–5 | 81 | g CO2 fosilno/MJ |
| Utekočinjeni naftni plin | 66 | g CO2 fosilno/MJ |
| Zemeljski plin | 56 | g CO2 fosilno/MJ |
| Električna energija iz omrežja | 400 | g CO2 fosilno/kWh |

Gorivo

Emisija CO2 fosilno

Enota

Premog

96

g CO2 fosilno/MJ

Surova nafta

73

g CO2 fosilno/MJ

Kurilno olje 1

74

g CO2 fosilno/MJ

Kurilno olje 2–5

81

g CO2 fosilno/MJ

Utekočinjeni naftni plin

66

g CO2 fosilno/MJ

Zemeljski plin

56

g CO2 fosilno/MJ

Električna energija iz omrežja

400

g CO2 fosilno/kWh

Čas za izračune ali masne bilance temelji na proizvodnji v 12 mesecih. V primeru novega ali prenovljenega proizvodnega obrata izračuni temeljijo na najmanj 45 zaporednih dneh neprekinjenega delovanja obrata. Izračuni so reprezentativni za posamezno obdobje.

Za elektriko iz omrežja se uporablja vrednost, zapisana v gornji tabeli (evropsko povprečje), razen če vlagatelj predloži dokumente o določitvi povprečne vrednosti za svoje dobavitelje (pogodbeni dobavitelj ali nacionalno povprečje); v tem primeru lahko vlagatelj uporabi to vrednost namesto vrednosti, zapisane v tabeli.

Količina energije iz obnovljivih virov (1), kupljena in uporabljena za proizvodne postopke, ne bo upoštevana pri izračunu emisij CO2. Ustrezno dokumentacijo, ki dokazuje, da se takšna energija dejansko uporablja v obratu ali se kupuje od zunanjih virov, predloži vlagatelj.

Merilo 2 –   Poraba energije

(a)   Električna energija

Poraba električne energije, povezana s proizvodnjo celuloze in papirja, se izrazi s točkami (PE), kot je podrobno prikazano spodaj.

Število točk PE je manjše ali enako 1,5.

PE se izračuna, kot je opisano spodaj.

Izračun za proizvodnjo celuloze: za vsako uporabljeno vrsto celuloze i se z njo povezana poraba električne energije (Eceluloza, i, izražena v kWh/ADT) izračuna, kot sledi:

Eceluloza, i = interno proizvedena električna energija + kupljena električna energija – prodana električna energija

Izračun za proizvodnjo papirja: podobno se poraba električne energije, povezana s proizvodnjo papirja (Epapir), izračuna, kot sledi:

Epapir = interno proizvedena električna energija + kupljena električna energija – prodana električna energija

Na koncu se točke za proizvodnjo celuloze in papirja združijo na naslednji način, da se dobi skupno število točk (PE):

Formula

V primeru integriranih obratov se vrednosti električne energije za celulozo določijo na nič, vrednost za papirnico pa vključuje proizvodnjo celuloze in papirja, če je zaradi težav pri določitvi ločenih vrednosti električne energije za celulozo in papir na voljo le skupna vrednost za proizvodnjo celuloze in papirja.

(b)   Gorivo (toplota)

Poraba goriva, povezana s proizvodnjo celuloze in papirja, se izrazi v točkah (PF), kot je podrobno opisano spodaj.

Število točk PF je manjše ali enako 1,5.

PF se izračuna, kot je opisano spodaj.

Izračun za proizvodnjo celuloze: za vsako uporabljeno vrsto celuloze i se z njo povezana poraba goriva (Fceluloza, i, izražen v kWh/ADT) izračuna, kot sledi:

Fceluloza, i = interno proizvedeno gorivo + kupljeno gorivo – prodano gorivo – 1,25 × interno proizvedena električna energija

Opomba:

| 1. | Fceluloza, i (in njegov prispevek k PF, celuloza) ni treba izračunati za mehansko celulozo, razen če gre za zračno sušeno mehansko celulozo, kupljeno na trgu, ki vsebuje vsaj 90 % suhe snovi. |
| --- | --- |

1.

Fceluloza, i (in njegov prispevek k PF, celuloza) ni treba izračunati za mehansko celulozo, razen če gre za zračno sušeno mehansko celulozo, kupljeno na trgu, ki vsebuje vsaj 90 % suhe snovi.

| 2. | Količina uporabljenega goriva za proizvodnjo prodane toplote se doda izrazu „prodano gorivo“ iz zgornje enačbe. |
| --- | --- |

2.

Količina uporabljenega goriva za proizvodnjo prodane toplote se doda izrazu „prodano gorivo“ iz zgornje enačbe.

Izračun za proizvodnjo papirja: podobno se poraba goriva, povezana s proizvodnjo papirja (Fpapir, izražen v kWh/ADT), izračuna kot sledi:

Fpapir = interno proizvedeno gorivo + kupljeno gorivo – prodano gorivo – 1,25 × interno proizvedena električna energija

Na koncu se točke za proizvodnjo celuloze in papirja združijo na naslednji način, da se dobi skupno število točk (PF):

Formula

Razpredelnica 3

Referenčne vrednosti za električno energijo in gorivo

| Vrsta celuloze | Gorivo kWh/ADT
  Freferenca | Električna energija kWh/ADT
  Ereferenca |
| --- | --- | --- |
| Ne-admp | Admp | Ne-admp | Admp |
| Kemična celuloza | 4 000 | 5 000 | 800 | 800 |
| Termo-mehanična celuloza | 0 | 900 | 2 200 | 2 200 |
| Celuloza iz lesovine (vključno z lesovino, obdelano pod tlakom) | 0 | 900 | 2 000 | 2 000 |
| Kemično- termo-mehanična celuloza | 0 | 1 000 | 2 000 | 2 000 |
| Celuloza iz predelanih vlaken | 300 | 1 300 | 450 | 550 |
| Vrsta papirja | Gorivo | kWh/tono | | Električna energija
  kWh/tono |
| Vrsta časopisnega papirja | | 1 800 | | 700 |
| Admp | = | zračno sušena celuloza, kupljena na trgu. |

Vrsta celuloze

Gorivo kWh/ADT

Freferenca

Električna energija kWh/ADT

Ereferenca

Ne-admp

Admp

Ne-admp

Admp

Kemična celuloza

4 000

5 000

800

800

Termo-mehanična celuloza

0

900

2 200

2 200

Celuloza iz lesovine (vključno z lesovino, obdelano pod tlakom)

0

900

2 000

2 000

Kemično- termo-mehanična celuloza

0

1 000

2 000

2 000

Celuloza iz predelanih vlaken

300

1 300

450

550

Vrsta papirja

Gorivo

kWh/tono

Električna energija

kWh/tono

Vrsta časopisnega papirja

1 800

700

Admp

=

zračno sušena celuloza, kupljena na trgu.

Ocenjevanje in preverjanje (za (a) in (b)): vlagatelj predloži podrobne izračune, ki dokazujejo skladnost s tem merilom, in ustrezno dodatno dokumentacijo. Sporočeni podrobni podatki tako vključujejo skupno porabo električne energije in goriva.

Vlagatelj izračuna količino vhodne energije, razdeljene na toploto/goriva in električno energijo, ki se uporablja pri proizvodnji celuloze in papirja, vključno z energijo za odstranjevanje tiskarske barve z odpadnega papirja za proizvodnjo predelanega papirja. Energija, uporabljena za prevoz surovin ter tudi za predelavo in pakiranje, ni vključena v izračune porabe energije.

Skupna toplotna energija vključuje vsa kupljena goriva. Vključuje tudi toplotno energijo, pridobljeno s sežiganjem lužnice in odpadkov iz procesov v obratu (npr. lesni odpadki, žagovina, lužnice, odpadni papir, papirniški izmeček), in tudi toploto, pridobljeno z interno proizvodnjo električne energije – vendar mora vlagatelj pri izračunavanju skupne toplotne energije upoštevati samo 80 % toplotne energije iz takšnih virov.

Električna energija pomeni neto uvoženo električno energijo, ki prihaja iz omrežja, in interno proizvedeno električno energijo, izmerjeno kot električna moč. Električne energije, ki se uporablja za čiščenje odpadne vode, ni treba vključiti.

Kadar se pri uporabi električne energije kot toplotnega vira proizvaja para, se izračuna toplotna vrednost pare, ki se nato deli z 0,8 in prišteje k skupni porabi goriva.

V primeru integriranih obratov se (toplotne) vrednosti goriva za celulozo določijo na nič, vrednost za papirnico pa vključuje proizvodnjo celuloze in papirja, če je zaradi težav pri določitvi ločenih (toplotnih) vrednosti goriva za celulozo in papir na voljo le skupna vrednost za proizvodnjo celuloze in papirja.

Merilo 3 –   Vlakna

Vsaj 70 % (m/m) vseh vlaken, ki se uporabijo za časopisni papir, je predelanih vlaken.

Vsa ostala vlakna, ki se uporabijo, so neobdelana vlakna z veljavnimi certifikati za trajnostno upravljanje gozdov in nadzorno verigo, ki se izdajo v okviru sistema certificiranja neodvisne tretje strani, kot so FSC, PEFC ali enakovredni.

Če pa sistemi certificiranja dopuščajo mešanje certificiranega in necertificiranega materiala v proizvodu ali proizvodnem programu, delež necertificiranega materiala ne presega 50 % skupne količine uporabljenih neobdelanih vlaken. Tak necertificiran material je vključen v sistem preverjanja, s katerim se zagotovi, da izvira iz zakonitih virov in izpolnjuje vse druge zahteve sistema certificiranja v zvezi z necertificiranim materialom.

Certifikacijski organi, ki izdajajo certifikate za upravljanje gozdov in/ali nadzorno verigo, so akreditirani/priznani z navedenim sistemom certificiranja.

Ponovna uporaba materialov, ki so proizvedeni v procesu in se lahko predelajo znotraj procesa, v katerem so bili proizvedeni (lastno proizvedeni ali kupljeni papirniški izmečki), se ne upošteva pri izračunu vsebnosti neobdelanih vlaken.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži ustrezno dokumentacijo, pri čemer navede vrsto, količino in poreklo vlaken, uporabljenih v proizvodnji celuloze in papirja.

Pri uporabi neobdelanih vlaken se za proizvod izdajo veljavni certifikati za upravljanje gozdov in nadzorno verigo, izdani v okviru sistema certificiranja neodvisne tretje strani, kot so PEFC, FSC ali enakovredni. Če proizvod ali proizvodni program vsebuje necertificiran material, je treba dokazati, da je njegov delež manjši od 50 % in da je vključen v sistem preverjanja, s katerim se zagotovi, da izvira iz zakonitih virov in izpolnjuje vse druge zahteve sistema certificiranja v zvezi z necertificiranim materialom.

Odstotek predelanih vlaken se izračuna kot razmerje med vnosom predelanih vlaken in končno proizvodnjo papirja. Pri uporabi predelanih vlaken vlagatelj predloži izjavo, v kateri je navedena povprečna količina vrst predelanega papirja, uporabljenega za proizvod, v skladu s standardom EN 643 (2) ali enakovrednim standardom. Vlagatelj predloži tudi izjavo, da papirniški izmečki (lastni ali kupljeni) niso bili uporabljeni za izračun odstotka predelanih vlaken.

Merilo 4 –   Izključene ali omejene snovi in zmesi

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži seznam kemičnih proizvodov, uporabljenih pri proizvodnji celuloze in papirja, skupaj z ustrezno dokumentacijo (kot so varnostni listi). Ta seznam vključuje količino, delovanje in dobavitelje vseh snovi, uporabljenih v proizvodnem postopku.

(a)   Nevarne snovi in zmesi

V skladu s členom 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 proizvod ne sme vsebovati snovi iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) niti snovi ali zmesi, ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v spodnje izjave o nevarnosti ali opozorilne stavke v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktivo Sveta 67/548/EGS (5).

Seznam izjav o nevarnosti in opozorilnih stavkov:

| Izjava o nevarnosti (6) | Opozorilni stavek (7) |
| --- | --- |
| H300 Smrtno pri zaužitju. | R28 |
| H301 Strupeno pri zaužitju. | R25 |
| H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno. | R65 |
| H310 Smrtno v stiku s kožo. | R27 |
| H311 Strupeno v stiku s kožo. | R24 |
| H330 Smrtno pri vdihavanju. | R23/26 |
| H331 Strupeno pri vdihavanju. | R23 |
| H340 Lahko povzroči genetske okvare. | R46 |
| H341 Sum povzročitve genetskih okvar. | R68 |
| H350 Lahko povzroči raka. | R45 |
| H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju. | R49 |
| H351 Sum povzročitve raka. | R40 |
| H360F Lahko škoduje plodnosti. | R60 |
| H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R61 |
| H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R60/61/60-61 |
| H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R60/63 |
| H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost. | R61/62 |
| H361f Sum škodljivosti za plodnost. | R62 |
| H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R63 |
| H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R62-63 |
| H362 Lahko škoduje dojenim otrokom. | R64 |
| H370 Škoduje organom. | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Lahko škoduje organom. | R68/20/21/22 |
| H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti. | R48/25/24/23 |
| H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti. | R48/20/21/22 |
| H400 Zelo strupeno za vodne organizme. | R50 |
| H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R50-53 |
| H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R51-53 |
| H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R52-53 |
| H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme. | R53 |
| EUH059 Nevarno za ozonski plašč. | R59 |
| EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin. | R29 |
| EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin. | R31 |
| EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin. | R32 |
| EUH070 Strupeno ob stiku z očmi. | R39-41 |
| Za celulozo ali papir se ne uporabljajo tržni pripravki barvila, barvila, sredstva za apreturo površine, dodatna sredstva in premazni materiali, katerim je bila ali bi lahko bila ob uporabi dodeljena opozorilna izjava H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože. | R43 |

Izjava o nevarnosti (6)

Opozorilni stavek (7)

H300 Smrtno pri zaužitju.

R28

H301 Strupeno pri zaužitju.

R25

H304 Pri zaužitju in vstopu v dihalne poti je lahko smrtno.

R65

H310 Smrtno v stiku s kožo.

R27

H311 Strupeno v stiku s kožo.

R24

H330 Smrtno pri vdihavanju.

R23/26

H331 Strupeno pri vdihavanju.

R23

H340 Lahko povzroči genetske okvare.

R46

H341 Sum povzročitve genetskih okvar.

R68

H350 Lahko povzroči raka.

R45

H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju.

R49

H351 Sum povzročitve raka.

R40

H360F Lahko škoduje plodnosti.

R60

H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R61

H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R60/61/60-61

H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R60/63

H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost.

R61/62

H361f Sum škodljivosti za plodnost.

R62

H361d Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R63

H361fd Sum škodljivosti za plodnost. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R62-63

H362 Lahko škoduje dojenim otrokom.

R64

H370 Škoduje organom.

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Lahko škoduje organom.

R68/20/21/22

H372 Škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti.

R48/25/24/23

H373 Lahko škoduje organom pri dolgotrajni ali ponavljajoči se izpostavljenosti.

R48/20/21/22

H400 Zelo strupeno za vodne organizme.

R50

H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R50-53

H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R51-53

H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R52-53

H413 Lahko ima dolgotrajne škodljive učinke na vodne organizme.

R53

EUH059 Nevarno za ozonski plašč.

R59

EUH029 V stiku z vodo se sprošča strupen plin.

R29

EUH031 V stiku s kislinami se sprošča strupen plin.

R31

EUH032 V stiku s kislinami se sprošča zelo strupen plin.

R32

EUH070 Strupeno ob stiku z očmi.

R39-41

Za celulozo ali papir se ne uporabljajo tržni pripravki barvila, barvila, sredstva za apreturo površine, dodatna sredstva in premazni materiali, katerim je bila ali bi lahko bila ob uporabi dodeljena opozorilna izjava H317: Lahko povzroči alergijski odziv kože.

R43

Snovi ali zmesi, katerih lastnosti se pri obdelavi spremenijo (npr. niso več biološko razpoložljive ali se kemično spremenijo) tako, da ugotovljena nevarnost ni več upoštevna, so izvzete iz zgoraj navedene zahteve.

Mejne koncentracije za snovi ali zmesi, ki se jim lahko dodelijo ali so jim bile dodeljene zgornje izjave o nevarnosti ali opozorilni stavki ali ki izpolnjujejo merila za razvrstitev v razrede ali kategorije nevarnosti iz zgornje razpredelnice, ter za snovi, ki izpolnjujejo merila iz člena 57(a), (b) ali (c) Uredbe (ES) št. 1907/2006, ne presegajo splošnih ali posebnih mejnih koncentracij, določenih v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1272/2008. Če so določene posebne mejne koncentracije, imajo prednost pred splošnimi.

Mejne koncentracije za snovi, ki izpolnjujejo merila iz člena 57(d), (e) ali (f) Uredbe (ES) št. 1907/2006, ne presegajo 0,1 % mase na maso.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj dokaže skladnost s temi merili s predložitvijo podatkov o količini (kg/ADT proizvedenega papirja) snovi, uporabljenih v postopku, ter s prikazovanjem, da snovi iz teh meril v končnem proizvodu niso ohranjene nad določenimi mejnimi koncentracijami. Koncentracija za snovi in zmesi se v varnostnih listih določi v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006.

(b)   Snovi, razvrščene v skladu s členom 59(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006

Za snovi, opredeljene kot snovi, ki lahko vzbujajo veliko zaskrbljenost in so vključene v seznam iz člena 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, odstopanje od prepovedi iz člena 6(6) Uredbe (ES) št. 66/2010 ni mogoče, če koncentracija teh snovi v zmeseh, proizvodu ali katerem koli homogenem delu kompleksnega proizvoda presega 0,1 %. Če je koncentracija nižja od 0,1 %, veljajo posebne mejne koncentracije, določene v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1272/2008.

Ocenjevanje in preverjanje: seznam snovi, opredeljenih kot snovi, ki vzbujajo veliko skrb in so vključene na seznam kandidatnih snovi v skladu s členom 59 Uredbe (ES) št. 1907/2006, je na voljo na naslovu:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Sklicevanje na seznam se opravi na datum vloge.

Vlagatelj skladnost s tem merilom dokaže s predložitvijo podatkov o količini (kg/ADT proizvedenega papirja) snovi, uporabljenih v postopku, ter dokazom, da snovi iz tega merila v končnem proizvodu niso ohranjene nad določenimi mejnimi koncentracijami. Koncentracija se v varnostnih listih določi v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1907/2006.

(c)   Klor

Klorov plin ali druge klorirane spojine se ne uporabijo kot sredstvo za beljenje. Ta zahteva ne velja za klorov plin za proizvodnjo in uporabo klorovega dioksida.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo proizvajalcev celuloze, da se za beljenje ni uporabil klorov plin ali druge klorirane spojine. Opomba: čeprav ta zahteva velja tudi za beljenje predelanih vlaken, je dovoljeno, da so se vlakna v prejšnjih življenjskih ciklih belila s klorovim plinom ali drugimi kloriranimi spojinami.

(d)   APEO

Alkilfenol etoksilati ali drugi derivati alkilfenola se ne dodajo čistilnim sredstvom, sredstvom za odstranjevanje tiskarske barve, sredstvom za preprečevanje penjenja ali dispergatorjem. Derivati alkilfenola so opredeljeni kot snovi, ki ob razgradnji proizvajajo alkilfenole.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjave dobaviteljev kemikalij, da tem proizvodom niso bili dodani alkilfenol etoksilati ali drugi derivati alkilfenola.

(e)   Rezidualni monomeri

Skupna količina rezidualnih monomerov (razen akrilamida), katerim bi lahko bil ali je bil dodeljen kateri koli od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihova kombinacija) in ki so prisotni v premazih, retencijskih sredstvih, utrjevalcih, vodoodbojnih sredstvih ali kemikalijah, uporabljenih pri notranjem in zunanjem čiščenju odpadne vode, ne presega 100 ppm (izračunano na podlagi njihove vsebnosti trdnih snovi).

| Izjava o nevarnosti (8) | Opozorilni stavek (9) |
| --- | --- |
| H340 Lahko povzroči genetske okvare. | R46 |
| H350 Lahko povzroči raka. | R45 |
| H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju. | R49 |
| H351 Sum povzročitve raka. | R40 |
| H360F Lahko škoduje plodnosti. | R60 |
| H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R61 |
| H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku. | R60/61/60-61 |
| H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka. | R60/63 |
| H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost. | R61/62 |
| H400 Zelo strupeno za vodne organizme. | R50/50-53 |
| H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R50-53 |
| H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. | R51-53 |
| H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki | R52-53 |
| H413 Lahko ima dolgotrajne učinke na vodne organizme. | R53 |

Izjava o nevarnosti (8)

Opozorilni stavek (9)

H340 Lahko povzroči genetske okvare.

R46

H350 Lahko povzroči raka.

R45

H350i Lahko povzroči raka pri vdihavanju.

R49

H351 Sum povzročitve raka.

R40

H360F Lahko škoduje plodnosti.

R60

H360D Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R61

H360FD Lahko škoduje plodnosti. Lahko škoduje nerojenemu otroku.

R60/61/60-61

H360Fd Lahko škoduje plodnosti. Sum škodljivosti za nerojenega otroka.

R60/63

H360Df Lahko škoduje nerojenemu otroku. Sum škodljivosti za plodnost.

R61/62

H400 Zelo strupeno za vodne organizme.

R50/50-53

H410 Zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R50-53

H411 Strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

R51-53

H412 Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki

R52-53

H413 Lahko ima dolgotrajne učinke na vodne organizme.

R53

Akrilamid ni prisoten v premazih, retencijskih sredstvih, utrjevalcih, vodoodbojnih sredstvih ali kemikalijah, uporabljenih pri notranjem in zunanjem čiščenju odpadne vode, v koncentracijah, višjih od 700 ppm (izračunano na podlagi njihove vsebnosti trdnih snovi).

Pristojni organ lahko vlagatelja oprosti teh zahtev glede kemikalij, uporabljenih pri zunanjem čiščenju odpadne vode.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj z ustrezno dokumentacijo (kot so varnostni listi).

(f)   Površinsko aktivne snovi pri odstranjevanju tiskarske barve

Vse površinsko aktivne snovi, ki se uporabljajo pri odstranjevanju tiskarske barve, so popolno biorazgradljive (glej preskusne metode in mejne vrednosti spodaj).

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj z ustreznimi varnostnimi listi ali poročili o preskusih za vsako površinsko aktivno snov, v katerih so navedeni preskusna metoda, mejna vrednost in zaključni sklep, pri čemer se uporabi ena od naslednjih preskusnih metod in mejnih vrednosti: OECD 302 A–C (ali enakovredni standardi ISO) z razgradljivostjo (vključno z absorpcijo) vsaj 70 % v 28 dneh za 302 A in B ter vsaj 60 % za 302 C.

(g)   Biocidi

Aktivne sestavine v biocidih ali biostatičnih sredstvih, ki se v sistemih za kroženje vode, ki vsebujejo vlakna, uporabljajo za zatiranje organizmov, ki tvorijo sluz, niso potencialno bioakumulativne. Za bioakumulacijske potenciale biocidov je značilen log Pow (log porazdelitvenega koeficienta oktanola/vode) < 3,0 ali eksperimentalno določen biokoncentracijski faktor (BCF) ≤ 100.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj z ustreznimi varnostnimi listi ali poročilom o preskusu, v katerem so navedeni preskusna metoda, mejna vrednost in zaključni sklep, pri čemer se uporabijo naslednje preskusne metode: OECD 107, 117 ali 305 A–E.

(h)   Azo barvila

Azo barvila, ki bi se lahko cepila v katerega koli od naslednjih aromatskih aminov, se v skladu s Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 ne uporabljajo:

| 1. | 4-aminobifenil |
| --- | --- |

1.

4-aminobifenil

(92-67-1),

| 2. | benzidin |
| --- | --- |

2.

benzidin

(92-87-5),

| 3. | 4-kloro-o-toluidin |
| --- | --- |

3.

4-kloro-o-toluidin

(95-69-2),

| 4. | 2-naftilamin |
| --- | --- |

4.

2-naftilamin

(91-59-8),

| 5. | o-amino-azotoluen |
| --- | --- |

5.

o-amino-azotoluen

(97-56-3),

| 6. | 2-amino-4-nitrotoluen |
| --- | --- |

6.

2-amino-4-nitrotoluen

(99-55-8),

| 7. | p-kloroanilin |
| --- | --- |

7.

p-kloroanilin

(106-47-8),

| 8. | 2,4-diaminoanizol |
| --- | --- |

8.

2,4-diaminoanizol

(615-05-4),

| 9. | 4,4’-diaminodifenilmetan |
| --- | --- |

9.

4,4’-diaminodifenilmetan

(101-77-9),

| 10. | 3,3’-diklorobenzidin |
| --- | --- |

10.

3,3’-diklorobenzidin

(91-94-1),

| 11. | 3,3’-dimetoksibenzidin |
| --- | --- |

11.

3,3’-dimetoksibenzidin

(119-90-4),

| 12. | 3,3’-dimetilbenzidin |
| --- | --- |

12.

3,3’-dimetilbenzidin

(119-93-7),

| 13. | 3,3’-dimetil-4,4’-diaminodifenilmetan |
| --- | --- |

13.

3,3’-dimetil-4,4’-diaminodifenilmetan

(838-88-0),

| 14. | p-krezidin |
| --- | --- |

14.

p-krezidin

(120-71-8),

| 15. | 4,4’-metilen-bis-(2-kloroanilin) |
| --- | --- |

15.

4,4’-metilen-bis-(2-kloroanilin)

(101-14-4),

| 16. | 4,4’-oksidianilin |
| --- | --- |

16.

4,4’-oksidianilin

(101-80-4),

| 17. | 4,4’-tiodianilin |
| --- | --- |

17.

4,4’-tiodianilin

(139-65-1),

| 18. | o-toluidin |
| --- | --- |

18.

o-toluidin

(95-53-4),

| 19. | 2,4-diaminotoluen |
| --- | --- |

19.

2,4-diaminotoluen

(95-80-7),

| 20. | 2,4,5-trimetilanilin |
| --- | --- |

20.

2,4,5-trimetilanilin

(137-17-7),

| 21. | 4-aminoazobenzen |
| --- | --- |

21.

4-aminoazobenzen

(60-09-3),

| 22. | o-anizidin |
| --- | --- |

22.

o-anizidin

(90-04-0).

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o skladnosti s tem merilom.

(i)   Sestavljena kovinska barvila ali pigmenti

Barvila ali pigmenti na osnovi svinca, bakra, kroma, niklja ali aluminija se ne uporabljajo. Lahko pa se uporabljajo barvila ali pigmenti na osnovi bakrovega ftalocianina.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o skladnosti.

(j)   Ionske nečistoče v barvilih

Ravni ionskih nečistoč v uporabljenih barvilih ne presegajo naslednjih vrednosti: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o skladnosti.

Merilo 5 –   Ravnanje z odpadki

Vsi obrati za proizvodnjo celuloze in papirja imajo sistem za ravnanje z odpadki (kakor ga določajo ustrezni regulativni organi za zadevne obrate za proizvodnjo celuloze in papirja) in ostanki iz proizvodnje proizvodov z znakom za okolje. Sistem je dokumentiran ali pojasnjen v vlogi in vsebuje informacije o vsaj naslednjih točkah:

| — | postopkih za ločevanje in uporabo materialov iz toka odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, |
| --- | --- |

—

postopkih za ločevanje in uporabo materialov iz toka odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati,

| — | postopkih za predelavo materialov za druge uporabe, kot je sežiganje za pridobivanje procesne pare ali ogrevanje, ali uporabo v kmetijstvu, |
| --- | --- |

—

postopkih za predelavo materialov za druge uporabe, kot je sežiganje za pridobivanje procesne pare ali ogrevanje, ali uporabo v kmetijstvu,

| — | postopkih za ravnanje z nevarnimi odpadki (kot jih določijo ustrezni regulativni organi za zadevne obrate za proizvodnjo celuloze in papirja). |
| --- | --- |

—

postopkih za ravnanje z nevarnimi odpadki (kot jih določijo ustrezni regulativni organi za zadevne obrate za proizvodnjo celuloze in papirja).

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podroben opis postopkov, sprejetih za ravnanje z odpadki, za zadevne obrate in izjavo o skladnosti z merilom.

Merilo 6 –   Primernost za uporabo

Proizvod ustreza svojemu namenu.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži ustrezno dokumentacijo, ki dokazuje skladnost s temi merili. Proizvod izpolnjuje zahteve glede trajnosti v skladu z veljavnimi standardi. V navodilih za uporabo bodo navedeni norme in standardi, ki se bodo uporabljali za oceno trajnosti.

Če proizvajalci ne uporabijo zgornjih metod, zagotovijo primernost uporabe svojih proizvodov z ustrezno dokumentacijo, ki dokazuje kakovost papirja v skladu s standardom EN ISO/IEC 17050-1:2004, ki zagotavlja splošna merila za izjave dobaviteljev o skladnosti z normativnimi dokumenti.

Merilo 7 –   Informacije, ki so navedene na znaku EU za okolje

Neobvezen del znaka s prostorom za besedilo vsebuje naslednje besedilo:

| „— | majhno onesnaževanje zraka in vode |
| --- | --- |

„—

majhno onesnaževanje zraka in vode

| — | uporaba certificiranih vlaken IN/ALI uporaba predelanih vlaken [za vsak primer posebej] |
| --- | --- |

—

uporaba certificiranih vlaken IN/ALI uporaba predelanih vlaken [za vsak primer posebej]

| — | omejena uporaba nevarnih snovi“. |
| --- | --- |

—

omejena uporaba nevarnih snovi“.

Navodila za uporabo neobvezne oznake z besedilnim poljem so na voljo v Navodilih za uporabo logotipa znaka EU za okolje na spletni strani:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/pdf/logo%20guidelines.pdf

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži vzorec embalaže proizvoda z oznako, skupaj z izjavo o skladnosti s tem merilom.

---

(1)  Kot je določeno v Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

(2)  Evropski seznam standardnih stopenj predelanega papirja in kartona, junij 2002.

(3)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(4)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(5)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

(6)  Kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1272/2008.

(7)  Kakor je določeno v Direktivi 67/548/EGS.

(8)  Kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1272/2008.

(9)  Kakor je določeno v Direktivi 67/548/EGS.

---