# Euroopa Liidu L 127/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.127.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 127 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide15. mai 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.127.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 127

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide15. mai 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 385/2012, 30. aprill 2012, põllumajandusettevõtte tulude kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks koostatava põllumajandusaruande vormi kohta | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 385/2012, 30. aprill 2012, põllumajandusettevõtte tulude kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks koostatava põllumajandusaruande vormi kohta

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 385/2012,

30. aprill 2012,

põllumajandusettevõtte tulude kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks koostatava põllumajandusaruande vormi kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2, artikli 8 lõiget 3, artiklit 12 ja artikli 13 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põllumajandusettevõtte tulude usaldusväärseks kindlaksmääramiseks koostatava põllumajandusaruande raamatupidamisandmed, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 8, peaksid vaadeldavate põllumajandusettevõtete iseärasustest olenemata olema liigi, mõistete ja esitusviisi poolest identsed. Lihtsustamise ja andmete loetavuse huvides tuleks samuti ette näha, et kõnealune individuaalne aruanne sisaldaks täiendavaid andmeid ja üksikasju, mis on vajalikud väljavalitud põllumajandusettevõtete majandustegevuse analüüsimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklile 12. |
| --- | --- |

(1)

Põllumajandusettevõtte tulude usaldusväärseks kindlaksmääramiseks koostatava põllumajandusaruande raamatupidamisandmed, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 8, peaksid vaadeldavate põllumajandusettevõtete iseärasustest olenemata olema liigi, mõistete ja esitusviisi poolest identsed. Lihtsustamise ja andmete loetavuse huvides tuleks samuti ette näha, et kõnealune individuaalne aruanne sisaldaks täiendavaid andmeid ja üksikasju, mis on vajalikud väljavalitud põllumajandusettevõtete majandustegevuse analüüsimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklile 12.

| (2) | Komisjoni 3. septembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 868/2008 (põllumajandusettevõtte tulude kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks koostatava põllumajandusaruande vormi kohta) (2) on sätestatud raamatupidamisandmete kogumise eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 3. septembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 868/2008 (põllumajandusettevõtte tulude kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks koostatava põllumajandusaruande vormi kohta) (2) on sätestatud raamatupidamisandmete kogumise eeskirjad.

| (3) | Põllumajandusaruande abil kogutud andmed peaksid kajastama alates võrgu loomisest omandatud kogemusi ja ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) arengut ning vastama määratlustele, mis on sätestatud asjakohastes määrustes, eelkõige nõukogu 28. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta), (3) nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003), (4) nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta), (5) nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999) (6) piirkondade kohta, mida võib struktuurifondidest toetada, ning nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (7). |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusaruande abil kogutud andmed peaksid kajastama alates võrgu loomisest omandatud kogemusi ja ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) arengut ning vastama määratlustele, mis on sätestatud asjakohastes määrustes, eelkõige nõukogu 28. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta), (3) nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003), (4) nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta), (5) nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999) (6) piirkondade kohta, mida võib struktuurifondidest toetada, ning nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (7).

| (4) | Põllumajandusaruande abil kogutud andmed peaksid kajastama muutuvat majanduskeskkonda ja poliitilisi probleeme, eelkõige neid, mis on visandatud strateegias „Euroopa 2020. aastal” (8) ja teatises „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks” (9). |
| --- | --- |

(4)

Põllumajandusaruande abil kogutud andmed peaksid kajastama muutuvat majanduskeskkonda ja poliitilisi probleeme, eelkõige neid, mis on visandatud strateegias „Euroopa 2020. aastal” (8) ja teatises „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks” (9).

| (5) | Ühise põllumajanduspoliitika keskkonnaaspektide üha kasvav tähtsus nõuab seega senisest suurema tähelepanu pööramist põllumajandusaruandes sisalduvatele keskkonnaga seonduvatele osadele. Seepärast tuleks kasutusele võtta põllumajandusettevõtte tegevuse keskkonnamõju mõõtmist hõlbustavad valitud muutujad. |
| --- | --- |

(5)

Ühise põllumajanduspoliitika keskkonnaaspektide üha kasvav tähtsus nõuab seega senisest suurema tähelepanu pööramist põllumajandusaruandes sisalduvatele keskkonnaga seonduvatele osadele. Seepärast tuleks kasutusele võtta põllumajandusettevõtte tegevuse keskkonnamõju mõõtmist hõlbustavad valitud muutujad.

| (6) | Põllumajandussektori järelevalvet on võimalik tõhustada, hõlbustades andmekogumist ja, eelkõige kui on tegemist varasid käsitlevate andmetega, järgides kohaldatavuse piires rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (IAS) ja rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS), nagu need on vastu võetud komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (10). Selleks et andmekogumist veelgi lihtsustada ja ühtlustada, tuleks määratlustes ja meetodites võtta vajaduse korral arvesse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringus kasutatud liigitust, nagu on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 (11). |
| --- | --- |

(6)

Põllumajandussektori järelevalvet on võimalik tõhustada, hõlbustades andmekogumist ja, eelkõige kui on tegemist varasid käsitlevate andmetega, järgides kohaldatavuse piires rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (IAS) ja rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS), nagu need on vastu võetud komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (10). Selleks et andmekogumist veelgi lihtsustada ja ühtlustada, tuleks määratlustes ja meetodites võtta vajaduse korral arvesse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringus kasutatud liigitust, nagu on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 (11).

| (7) | Selleks et andmed oleksid täpsemad, on vaja eristada paremini põllumajandustegevusega seotud andmekirjeid muudest otseselt põllumajandusettevõttega seotud kõrvaltegevustest. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et andmed oleksid täpsemad, on vaja eristada paremini põllumajandustegevusega seotud andmekirjeid muudest otseselt põllumajandusettevõttega seotud kõrvaltegevustest.

| (8) | Sageli muutuvad omavalitsusüksuste koodid tuleks asendada geograafiliste andmetega, et lihtsustada halduskorraldust ja avardada võimalusi keskkonnaanalüüsi eesmärgil andmete koondamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Sageli muutuvad omavalitsusüksuste koodid tuleks asendada geograafiliste andmetega, et lihtsustada halduskorraldust ja avardada võimalusi keskkonnaanalüüsi eesmärgil andmete koondamiseks.

| (9) | On asjakohane läbi vaadata määruse (EÜ) nr 868/2008 kohane andmete liigitamine rühmadesse ja kategooriatesse, et näha põllumajanduses toimunud muutusi ning andmekasutust poliitika analüüsis. |
| --- | --- |

(9)

On asjakohane läbi vaadata määruse (EÜ) nr 868/2008 kohane andmete liigitamine rühmadesse ja kategooriatesse, et näha põllumajanduses toimunud muutusi ning andmekasutust poliitika analüüsis.

| (10) | Kuna teatavate väetistes sisalduvate ainete koguseid käsitlevate andmete kogumine võib olla aeganõudev, tuleks liikmesriikidel lubada kõnealuste andmete edastamist edasi lükata. |
| --- | --- |

(10)

Kuna teatavate väetistes sisalduvate ainete koguseid käsitlevate andmete kogumine võib olla aeganõudev, tuleks liikmesriikidel lubada kõnealuste andmete edastamist edasi lükata.

| (11) | Nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded peaks komisjonile edastama iga liikmesriigi määratud kontaktasutus vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklile 7. Kontaktasutusele tuleks anda võimalus edastada asjaomane teave komisjoni loodud arvutipõhise infosüsteemi kaudu otse komisjonile ning tagada, et kõnealune infosüsteem võimaldab nõutud teabe elektroonilist vahetamist, mille aluseks olevad näidised antakse kontaktasutuse käsutusse kõnealuse infosüsteemi kaudu. Samuti tuleks sätestada, et komisjon teavitab ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komitee kaudu liikmesriike infosüsteemi rakendamise üldtingimustest. |
| --- | --- |

(11)

Nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded peaks komisjonile edastama iga liikmesriigi määratud kontaktasutus vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklile 7. Kontaktasutusele tuleks anda võimalus edastada asjaomane teave komisjoni loodud arvutipõhise infosüsteemi kaudu otse komisjonile ning tagada, et kõnealune infosüsteem võimaldab nõutud teabe elektroonilist vahetamist, mille aluseks olevad näidised antakse kontaktasutuse käsutusse kõnealuse infosüsteemi kaudu. Samuti tuleks sätestada, et komisjon teavitab ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komitee kaudu liikmesriike infosüsteemi rakendamise üldtingimustest.

| (12) | Arvestades, et alates määruse (EÜ) nr 868/2008 vastuvõtmisest on ühise põllumajanduspoliitika arengusuunad ja andmete analüüsimiseks vajaliku teabe laad märkimisväärselt muutunud, tuleks kõnealune määrus selguse huvides asendada uue õigusaktiga. Määrus (EÜ) nr 868/2008 tuleks seetõttu alates 1. jaanuarist 2014 kehtetuks tunnistada, kuid seda tuleks jätkuvalt kohaldada aruandeaastale 2014 eelnevatel aruandeaastatel tehtud raamatupidamistoimingute suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades, et alates määruse (EÜ) nr 868/2008 vastuvõtmisest on ühise põllumajanduspoliitika arengusuunad ja andmete analüüsimiseks vajaliku teabe laad märkimisväärselt muutunud, tuleks kõnealune määrus selguse huvides asendada uue õigusaktiga. Määrus (EÜ) nr 868/2008 tuleks seetõttu alates 1. jaanuarist 2014 kehtetuks tunnistada, kuid seda tuleks jätkuvalt kohaldada aruandeaastale 2014 eelnevatel aruandeaastatel tehtud raamatupidamistoimingute suhtes.

| (13) | Ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(13)

Ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Põllumajandusaruanded ja raamatupidamisandmed

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 II ja III peatüki kohaseks põllumajandusettevõtete tulude iga-aastaseks kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks vajalike põllumajandusaruandes esitatavate andmete liik ja esitusviis ning sellega seotud mõisted ja juhised sätestatakse käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Andmete edastamine komisjonile

1.   Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 7 osutatud kontaktasutus edastab põllumajandusaruanded ja artiklis 1 osutatud andmed komisjonile infosüsteemi kaudu, mille on loonud komisjon kõnealuse määruse kohaldamiseks ja mille kaudu on võimalik vahetada teavet elektrooniliselt mudelite põhjal, mis on tehtud kontaktasutusele kättesaadavaks kõnealuse süsteemi abil.

2.   Liikmesriike teavitatakse lõikes 1 osutatud infosüsteemi rakendamise üldtingimustest ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komitee kaudu.

Artikkel 3

Teatavate andmete edastamise edasilükkamine

Erandina artikli 5 teisest lõigust võib liikmesriik alustada asjaomaste andmete edastamist alates aruandeaastast 2017, kui ta vajab rohkem aega, et koguda ja edastada iga-aastased andmed lisa III jao tabeli H („Sisendid”) koodide 3031, 3032 ja 3033 kohaste kasutatud väetistes sisalduvate teatavate ainete koguste kohta.

Sel juhul teavitab liikmesriik komisjoni edastamise edasilükkamisest ja esitab edasilükkamise põhjused 31. oktoobriks 2013. Liikmesriik koostab ühtlasi kõnealuste andmete kogumise ja edastamise ettevalmistamist käsitleva kava ning esitab selle komisjonile ja ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komiteele 31. märtsiks 2014. Liikmesriik teavitab komisjoni ja ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komiteed igal aastal kõnealuse kava elluviimisest.

Artikkel 4

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 868/2008 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.

Seda kohaldatakse jätkuvalt aruandeaastale 2014 eelnevatel aruandeaastatel tehtud raamatupidamistoimingute suhtes.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates aruandeaastast 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 27.

1

(2)  ELT L 237, 4.9.2008, lk 18.

2

(3)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

3

(4)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

4

(5)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

5

(6)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

6

(7)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

7

(8)  KOM(2010) 2020.

8

(9)  KOM(2010) 672.

9

(10)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

10

(11)  ELT L 321, 1.12.2008, lk 14.

11

---

LISA

PÕLLUMAJANDUSARUANNE

I.   PÕLLUMAJANDUSARUANDE VORM

Kogutavad andmed liigitatakse tabelitesse ning jaotatakse rühmadesse, kategooriatesse ja veergudesse. Teatavale andmeväljale viidatakse järgmiselt: <tabeli täht>.<rühm>.<kategooria>[.<kategooria>].<veerg>.

Andmete konkreetsed väärtused esitatakse veeru tasandil. III jaos esitatud tabelites võib andmeid sisestada tühjadesse lahtritesse; hallidel lahtritel, millel on tähis „-”, puudub rühma jaoks tähendus ja sinna ei või andmeid sisestada.

Näited:

| — | B.UT.20.A (veerg A, rühm UT, kategooria 20, tabel B) vastab „renditud kasutatava põllumajandusmaa”„pindalale”, mis tuleb märkida tabeli B lahtrisse „rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa”. |
| --- | --- |

—

B.UT.20.A (veerg A, rühm UT, kategooria 20, tabel B) vastab „renditud kasutatava põllumajandusmaa”„pindalale”, mis tuleb märkida tabeli B lahtrisse „rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa”.

| — | I.A.10110.1.0.TA (veerg TA, rühm A, kategooria 10110, tabel I) vastab põllukultuuri liiki koodiga 1 „Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur” kuuluva „Pehme nisu ja speltanisu” kogupindalale ning puuduvate andmete koodile 0 („Ei ole puuduvaid andmeid”). |
| --- | --- |

—

I.A.10110.1.0.TA (veerg TA, rühm A, kategooria 10110, tabel I) vastab põllukultuuri liiki koodiga 1 „Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur” kuuluva „Pehme nisu ja speltanisu” kogupindalale ning puuduvate andmete koodile 0 („Ei ole puuduvaid andmeid”).

Tabelid on tähistatud ühe tähega, rühmad ühe või mitme tähega, kategooriad numbriliste koodidega ja veerud ühe või mitme tähega.

III jao tabelites A–M näitab esimene tabel kõrgetasemelist maatriksit rühmade ja veergude jaoks. Teises tabelis näidatakse jaotumist eri kategooriatesse ning igale kategooriale vastab üks või mitu koodi ja alamkoodi.

Kõnealune III jagu sisaldab täiendavaid mõisteid ja juhiseid iga tabeli kategooria ja veeru väärtuse kohta asjaomase tabeli lõpus.

II.   ÜLDMÕISTED JA -JUHISED

| a) | Põllumajandusaruande andmed esitatakse ühe põllumajandusettevõtte ning ühe kaheteistkümnest järjestikusest kuust koosneva aruandeaasta kohta. |
| --- | --- |

a)

Põllumajandusaruande andmed esitatakse ühe põllumajandusettevõtte ning ühe kaheteistkümnest järjestikusest kuust koosneva aruandeaasta kohta.

| b) | Põllumajandusaruande andmed on seotud üksnes põllumajandusettevõttega. Kõnealused andmed osutavad ettevõtte põllumajandustegevusele ja ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusele. Kui nimetatud tegevused välja arvata, ei võeta põllumajandusaruannete koostamisel arvesse põllumajandusettevõtja või tema perekonnaliikmete põllumajandusettevõtte välist tegevust ega pensione, pärandeid, erakontosid, põllumajandusettevõtte välist vara, isiklikke makse, erakindlustust jne. |
| --- | --- |

b)

Põllumajandusaruande andmed on seotud üksnes põllumajandusettevõttega. Kõnealused andmed osutavad ettevõtte põllumajandustegevusele ja ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusele. Kui nimetatud tegevused välja arvata, ei võeta põllumajandusaruannete koostamisel arvesse põllumajandusettevõtja või tema perekonnaliikmete põllumajandusettevõtte välist tegevust ega pensione, pärandeid, erakontosid, põllumajandusettevõtte välist vara, isiklikke makse, erakindlustust jne.

| c) | Põllumajandusaruande andmed põhinevad raamatupidamisarvestusel, mis koosneb kogu aruandeaasta jooksul tehtud süstemaatilistest ja regulaarsetest kannetest. |
| --- | --- |

c)

Põllumajandusaruande andmed põhinevad raamatupidamisarvestusel, mis koosneb kogu aruandeaasta jooksul tehtud süstemaatilistest ja regulaarsetest kannetest.

| d) | Raamatupidamisandmed väljendatakse rahaliselt ilma käibemaksuta. |
| --- | --- |

d)

Raamatupidamisandmed väljendatakse rahaliselt ilma käibemaksuta.

| e) | Rahaliselt väljendatud raamatupidamisandmetest jäetakse välja abi ja toetused. Toetusi ja abi käsitatakse riiklikest vahenditest antava otsese abi vormidena, millest on saadud teatavat tulu (vt kirjeldus tabelis M „Toetused”). |
| --- | --- |

e)

Rahaliselt väljendatud raamatupidamisandmetest jäetakse välja abi ja toetused. Toetusi ja abi käsitatakse riiklikest vahenditest antava otsese abi vormidena, millest on saadud teatavat tulu (vt kirjeldus tabelis M „Toetused”).

| f) | Põllumajandusaruande andmed tuleb esitada järgmiste ühikutena ning järgmise täpsusastmega:
  —   rahalised väärtused: väärtused eurodes või omavääringus ilma kümnendkohtadeta. Kui aga omavääringu ühiku väärtus on euroga võrreldes suhteliselt madal, võivad kõnealuse liikmesriigi kontaktasutus ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga tegelev komisjoni personal leppida kokku, et väärtusi väljendatakse sadades või tuhandetes omavääringu ühikutes;
  —   füüsilised kogused: kaal tsentnerites (ts = 100 kg), v.a munad, mille kogust väljendatakse tuhandetes; vedeliku maht hektoliitrites (sealhulgas vein ja sellega seotud saadused);
  —   pindalad: aarides, v.a seened, mille puhul väljendatakse pindala kogu haritava maa suurusena ruutmeetrites;
  —   keskmine põllumajandusloomade arv: kahe kümnendikkohani, v.a kodulindude ja küülikute puhul, kelle arv esitatakse täisarvudena, ning mesilaste puhul, kelle arv esitatakse kasutuses olevate tarude arvuna;
  —   tööjõuühikud: kahe kümnendikkohani. |
| --- | --- |

f)

Põllumajandusaruande andmed tuleb esitada järgmiste ühikutena ning järgmise täpsusastmega:

—   rahalised väärtused: väärtused eurodes või omavääringus ilma kümnendkohtadeta. Kui aga omavääringu ühiku väärtus on euroga võrreldes suhteliselt madal, võivad kõnealuse liikmesriigi kontaktasutus ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga tegelev komisjoni personal leppida kokku, et väärtusi väljendatakse sadades või tuhandetes omavääringu ühikutes;

—   füüsilised kogused: kaal tsentnerites (ts = 100 kg), v.a munad, mille kogust väljendatakse tuhandetes; vedeliku maht hektoliitrites (sealhulgas vein ja sellega seotud saadused);

—   pindalad: aarides, v.a seened, mille puhul väljendatakse pindala kogu haritava maa suurusena ruutmeetrites;

—   keskmine põllumajandusloomade arv: kahe kümnendikkohani, v.a kodulindude ja küülikute puhul, kelle arv esitatakse täisarvudena, ning mesilaste puhul, kelle arv esitatakse kasutuses olevate tarude arvuna;

—   tööjõuühikud: kahe kümnendikkohani.

| g) | Kui teatava ettevõtte puhul ei ole asjaomane väärtus oluline või puudub, ei märgita väärtuseks „0”. |
| --- | --- |

g)

Kui teatava ettevõtte puhul ei ole asjaomane väärtus oluline või puudub, ei märgita väärtuseks „0”.

III.   TABELID JA SPETSIIFILISED MÕISTED JA JUHISED

Tabel A

Üldandmed põllumajandusettevõtte kohta

| Üldandmete kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |

Üldandmete kategooria

Kood (*)

| | Veerud |
| --- | --- |
| Andmerühm | Piirkond | Alapiirkond | Põllumajandusettevõtte järjekorranumber | Kraadid | Minutid | NUTS | Andmekoguja number | Kuupäev | Põllumajandusettevõtete osakaal | Põllumajandustootmise viis | Majanduslik suurus | Kood |
| R | S | H | DG | MI | N | AO | DT | W | TF | ES | C |
| ID | Põllumajandusettevõtte identifitseerimine | | | | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| LO | Põllumajandusettevõtte asukoht | — | — | — | | | | — | — | — | — | — | — |
| AI | Raamatupidamisandmed | — | — | — | — | — | — | | | — | — | — | |
| TY | Liik | — | — | — | — | — | — | — | — | | | | — |
| CL | Klassid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| OT | Muud üksikasjad põllumajandusettevõtte kohta | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |

Veerud

Andmerühm

Piirkond

Alapiirkond

Põllumajandusettevõtte järjekorranumber

Kraadid

Minutid

NUTS

Andmekoguja number

Kuupäev

Põllumajandusettevõtete osakaal

Põllumajandustootmise viis

Majanduslik suurus

Kood

R

S

H

DG

MI

N

AO

DT

W

TF

ES

C

ID

Põllumajandusettevõtte identifitseerimine

—

—

—

—

—

—

—

—

—

LO

Põllumajandusettevõtte asukoht

—

—

—

—

—

—

—

—

—

AI

Raamatupidamisandmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

TY

Liik

—

—

—

—

—

—

—

—

—

CL

Klassid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

OT

Muud üksikasjad põllumajandusettevõtte kohta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

| Kood (*) | Kirjeldus | Rühm | R | S | H | DG | MI | N | AO | DT | W | TF | ES | C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Põllumajandusettevõtte number | ID | AID10R | AID10S | AID10H | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 20 | Laiuskraad | LO | — | — | — | ALO20DG | ALO20MI | — | — | — | — | — | — | — |
| 30 | Pikkuskraad | LO | — | — | — | ALO30DG | ALO30MI | — | — | — | — | — | — | — |
| 40 | NUTS3 | LO | — | — | — | — | — | ALO40N | | | | | | |
| 50 | Andmekoguja | AI | — | — | — | — | — | — | AAI50AO | — | — | — | — | — |
| 60 | Raamatupidamisarvestuse liik | AI | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | AAI60C |
| 70 | Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev | AI | — | — | — | — | — | — | — | AAI70DT | — | — | — | — |
| 80 | Liikmesriigi arvutatav osakaal riigis | TY | — | — | — | — | — | — | — | — | ATY80W | — | — | — |
| 90 | Liigitus valimise ajal | TY | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ATY90TF | ATY90ES | |
| 100 | Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL100C |
| 110 | Omandisuhte liik / majanduslik eesmärk | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL110C |
| 120 | Õiguslik seisund | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL120C |
| 130 | Põllumajandusettevõtja(te) vastutuse tase | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL130C |
| 140 | Mahepõllundus | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL140C |
| 141 | Mahepõllunduse sektorid | CL | | | | | | | | | | | | A.CL.141.C |
| 150 | Kaitstud päritolunimetus / kaitstud geograafiline tähis | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL150C |
| 151 | KPNi/KGTga seonduvad sektorid | CL | | | | | | | | | | | | A.CL.151.C |
| 160 | Vähem soodsad piirkonnad | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL160C |
| 170 | Kõrgus merepinnast | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL170C |
| 180 | Struktuurifondide ala | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL180C |
| 190 | Natura 2000 ala | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL190C |
| 200 | Veedirektiivi (2000/60/EÜ) ala | CL | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL200C |
| 210 | Kastmissüsteem | OT | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL210C |
| 220 | Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal | OT | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | ACL220C |

Kood (*)

Kirjeldus

Rühm

R

S

H

DG

MI

N

AO

DT

W

TF

ES

C

10

Põllumajandusettevõtte number

ID

AID10R

AID10S

AID10H

—

—

—

—

—

—

—

—

—

20

Laiuskraad

LO

—

—

—

ALO20DG

ALO20MI

—

—

—

—

—

—

—

30

Pikkuskraad

LO

—

—

—

ALO30DG

ALO30MI

—

—

—

—

—

—

—

40

NUTS3

LO

—

—

—

—

—

ALO40N

50

Andmekoguja

AI

—

—

—

—

—

—

AAI50AO

—

—

—

—

—

60

Raamatupidamisarvestuse liik

AI

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

AAI60C

70

Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev

AI

—

—

—

—

—

—

—

AAI70DT

—

—

—

—

80

Liikmesriigi arvutatav osakaal riigis

TY

—

—

—

—

—

—

—

—

ATY80W

—

—

—

90

Liigitus valimise ajal

TY

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ATY90TF

ATY90ES

100

Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL100C

110

Omandisuhte liik / majanduslik eesmärk

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL110C

120

Õiguslik seisund

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL120C

130

Põllumajandusettevõtja(te) vastutuse tase

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL130C

140

Mahepõllundus

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL140C

141

Mahepõllunduse sektorid

CL

A.CL.141.C

150

Kaitstud päritolunimetus / kaitstud geograafiline tähis

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL150C

151

KPNi/KGTga seonduvad sektorid

CL

A.CL.151.C

160

Vähem soodsad piirkonnad

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL160C

170

Kõrgus merepinnast

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL170C

180

Struktuurifondide ala

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL180C

190

Natura 2000 ala

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL190C

200

Veedirektiivi (2000/60/EÜ) ala

CL

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL200C

210

Kastmissüsteem

OT

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL210C

220

Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal

OT

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

ACL220C

A.ID.   Põllumajandusettevõtte identifitseerimine

Igale aruannet esitavale põllumajandusettevõttele antakse esmakordsel valikul number. Põllumajandusettevõte kannab kõnealust numbrit kogu aruandluse andmevõrku kuulumise aja jooksul. Kord väljaantud numbrit ei anta ühelegi teisele põllumajandusettevõttele.

Kui põllumajandusettevõttes toimuvad põhjalikud muutused, eelkõige juhul, kui sellised muutused tulenevad kaheks eraldi põllumajandusettevõtteks jaotamisest või liitumisest teise põllumajandusettevõttega, võib kõnealust põllumajandusettevõtet käsitada siiski uue põllumajandusettevõttena. Sellisel juhul antakse põllumajandusettevõttele uus number. Põllumajandusettevõtte tootmisviisi muutmine ei nõua uue numbri andmist. Kui põllumajandusettevõttel säilib varasem number ja see võib põhjustada segiajamist mõne teise aru andva põllumajandusettevõttega (näiteks uute piirkondlike alajaotuste loomise korral), tuleks numbrit muuta. Sellisel juhul tuleb komisjonile saata vanade ja uute numbrite vastavust näitav tabel.

Põllumajandusettevõtte number koosneb järgmisest kolmest andmerühmast:

| | A.ID.10.R. Piirkond: antakse koodnumber vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2009 (1) lisas sätestatud koodile. |
| --- | --- |

A.ID.10.R. Piirkond: antakse koodnumber vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2009 (1) lisas sätestatud koodile.

| | A.ID.10.S. Alapiirkond: antakse koodnumber.
  Valitud alapiirkondade aluseks peaks olema Eurostati ja riiklike statistikainstituutide koostöös loodud ühine piirkondade klassifitseerimise süsteem, mida tuntakse statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuurina (NUTS).
  Igal juhul edastab asjaomane liikmesriik komisjonile tabeli, milles esitatakse iga kasutatud alapiirkonna puhul vastavad NUTSi piirkonnad ning vastavad piirkonnad, mille kohta on arvutatud standardse brutomarginaali konkreetsed väärtused. |
| --- | --- |

A.ID.10.S. Alapiirkond: antakse koodnumber.

Valitud alapiirkondade aluseks peaks olema Eurostati ja riiklike statistikainstituutide koostöös loodud ühine piirkondade klassifitseerimise süsteem, mida tuntakse statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuurina (NUTS).

Igal juhul edastab asjaomane liikmesriik komisjonile tabeli, milles esitatakse iga kasutatud alapiirkonna puhul vastavad NUTSi piirkonnad ning vastavad piirkonnad, mille kohta on arvutatud standardse brutomarginaali konkreetsed väärtused.

| | A.ID.10.H. Põllumajandusettevõtte seerianumber. |
| --- | --- |

A.ID.10.H. Põllumajandusettevõtte seerianumber.

A.LO.   Põllumajandusettevõtte asukoht

Põllumajandusettevõtte asukoht esitatakse kahe viitega: geograafilised andmed (laius- ja pikkuskraad) ning NUTSi 3. tasandi territoriaaljaotuste kood.

| | A.LO.20. Laiuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI. |
| --- | --- |

A.LO.20. Laiuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI.

| | A.LO.30. Pikkuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI.
  Andmete konfidentsiaalsust tagavad rakenduseeskirjad ja praktilised suunised täpsustatakse juhiste dokumendis. |
| --- | --- |

A.LO.30. Pikkuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI.

Andmete konfidentsiaalsust tagavad rakenduseeskirjad ja praktilised suunised täpsustatakse juhiste dokumendis.

| | A.LO.40.N. NUTS3 kood tähendab selle NUTSi 3. tasandi territoriaaljaotuse koodi, kus põllumajandusettevõte asub. Tuleb esitada koodi uusim versioon, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003 (2). |
| --- | --- |

A.LO.40.N. NUTS3 kood tähendab selle NUTSi 3. tasandi territoriaaljaotuse koodi, kus põllumajandusettevõte asub. Tuleb esitada koodi uusim versioon, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003 (2).

A.AI.   Raamatupidamisandmed

| | A.AI.50.AO. Andmekoguja number: antakse koodnumber.
  Igas liikmesriigis tuleb igale andmekogujale anda kordumatu number. Tuleb anda selle andmekoguja number, kes on tegelenud põllumajandusettevõttega kõnealusel aruandeaastal. |
| --- | --- |

A.AI.50.AO. Andmekoguja number: antakse koodnumber.

Igas liikmesriigis tuleb igale andmekogujale anda kordumatu number. Tuleb anda selle andmekoguja number, kes on tegelenud põllumajandusettevõttega kõnealusel aruandeaastal.

| | A.AI.60.C. Raamatupidamisarvestuse liik: tuleb märkida, millist tüüpi raamatupidamisarvestust põllumajandusettevõte kasutab. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | Kahekordne kirjendamine. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Ühekordne kirjendamine. |
| 3. | Puudub. |

A.AI.60.C. Raamatupidamisarvestuse liik: tuleb märkida, millist tüüpi raamatupidamisarvestust põllumajandusettevõte kasutab. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

Kahekordne kirjendamine.

2.

Ühekordne kirjendamine.

3.

Puudub.

| | A.AI.70.DT. Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev: märgitakse kujul „AAAA-KK-PP”, näiteks 2009-06-30 või 2009-12-31. |
| --- | --- |

A.AI.70.DT. Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev: märgitakse kujul „AAAA-KK-PP”, näiteks 2009-06-30 või 2009-12-31.

A.TY.   Liik

| | A.TY.80.W. Põllumajandusettevõtete osakaal riigis: antakse liikmesriigi arvutatud ekstrapoleerimisfaktori väärtus. Väärtused esitatakse kahe kümnendkoha täpsusega. |
| --- | --- |

A.TY.80.W. Põllumajandusettevõtete osakaal riigis: antakse liikmesriigi arvutatud ekstrapoleerimisfaktori väärtus. Väärtused esitatakse kahe kümnendkoha täpsusega.

| | A.TY.90.TF. Põllumajandustootmise viis valimise ajal: põllumajandusettevõtte tootmistüübi kood vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1242/2008 (3) I lisale asjaomase aruandeaasta jaoks valimise ajal. |
| --- | --- |

A.TY.90.TF. Põllumajandustootmise viis valimise ajal: põllumajandusettevõtte tootmistüübi kood vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1242/2008 (3) I lisale asjaomase aruandeaasta jaoks valimise ajal.

| | A.TY.90.ES. Majanduslik suurus valimise ajal: põllumajandusettevõtte majandusliku suuruse kood vastavalt määruse (EÜ) nr 1242/2008 II lisale asjaomase aruandeaasta jaoks valimise ajal. |
| --- | --- |

A.TY.90.ES. Majanduslik suurus valimise ajal: põllumajandusettevõtte majandusliku suuruse kood vastavalt määruse (EÜ) nr 1242/2008 II lisale asjaomase aruandeaasta jaoks valimise ajal.

A.CL.   Klassid

| | A.CL.100.C. Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus: esitatakse protsendivahemikuna, mis näitab ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusest saadava käibe osakaalu ettevõtte kogukäibest (4). Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | ≥ 0 kuni ≤ 10 % |
| --- | --- | --- |
| 2. | > 10 % kuni ≤ 50 % |
| 3. | > 50 % kuni < 100 % |

A.CL.100.C. Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus: esitatakse protsendivahemikuna, mis näitab ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusest saadava käibe osakaalu ettevõtte kogukäibest (4). Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

≥ 0 kuni ≤ 10 %

2.

> 10 % kuni ≤ 50 %

3.

> 50 % kuni < 100 %

| | A.CL.110.C. Omandisuhte liik / majanduslik eesmärk: tuleb esitada andmed põllumajandusettevõtte omandisuhte ja majanduslike eesmärkide kohta. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:
  1.   pereettevõte: põllumajandusettevõte kasutab ettevõtja/juhataja ja tema pereliikmete tööjõudu ja kapitali ning nad saavad majanduslikust tegevusest tulu;
  2.   ühisettevõte: põllumajandusettevõttesse toovad tootmistegureid mitu partnerit, kusjuures vähemalt mõned partneritest osalevad põllumajandusettevõtte töös tasustamata tööjõuna. Tulu läheb ühisettevõttele;
  3.   kasumit taotlev ettevõte: tulu kasutatakse aktsionäridele dividendide/kasumi maksmiseks. Põllumajandusettevõte kuulub nimetatud ettevõttele.
  4.   kasumitaotluseta ettevõte: tulu kasutatakse peamiselt tööhõive säilitamiseks või sellelaadsel sotsiaalsel eesmärgil. Põllumajandusettevõte kuulub nimetatud ettevõttele. |
| --- | --- |

A.CL.110.C. Omandisuhte liik / majanduslik eesmärk: tuleb esitada andmed põllumajandusettevõtte omandisuhte ja majanduslike eesmärkide kohta. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.   pereettevõte: põllumajandusettevõte kasutab ettevõtja/juhataja ja tema pereliikmete tööjõudu ja kapitali ning nad saavad majanduslikust tegevusest tulu;

2.   ühisettevõte: põllumajandusettevõttesse toovad tootmistegureid mitu partnerit, kusjuures vähemalt mõned partneritest osalevad põllumajandusettevõtte töös tasustamata tööjõuna. Tulu läheb ühisettevõttele;

3.   kasumit taotlev ettevõte: tulu kasutatakse aktsionäridele dividendide/kasumi maksmiseks. Põllumajandusettevõte kuulub nimetatud ettevõttele.

4.   kasumitaotluseta ettevõte: tulu kasutatakse peamiselt tööhõive säilitamiseks või sellelaadsel sotsiaalsel eesmärgil. Põllumajandusettevõte kuulub nimetatud ettevõttele.

| | A.CL.120.C. Õiguslik seisund: tuleb märkida, kas põllumajandusettevõte on juriidiline isik või mitte. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  0. | Ei ole juriidiline isik. |
| --- | --- | --- |
| 1. | On juriidiline isik. |

A.CL.120.C. Õiguslik seisund: tuleb märkida, kas põllumajandusettevõte on juriidiline isik või mitte. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

0.

Ei ole juriidiline isik.

1.

On juriidiline isik.

| | A.CL.130.C. Põllumajandusettevõtja/põllumajandusettevõtjate vastutuse tase: tuleb märkida (peamise) ettevõtja vastutuse tase (majanduslik vastutus). Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | Täielik. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Osaline. |

A.CL.130.C. Põllumajandusettevõtja/põllumajandusettevõtjate vastutuse tase: tuleb märkida (peamise) ettevõtja vastutuse tase (majanduslik vastutus). Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

Täielik.

2.

Osaline.

| | A.CL.140.C. Mahepõllundus: tuleb märkida, kas põllumajandusettevõte kasutab mahepõllunduslikke tootmismeetodeid määruses (EÜ) nr 834/2007, eriti selle artiklites 4 ja 5 määratletud tähenduses. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | põllumajandusettevõttes ei kasutata mahepõllunduslikke tootmismeetodeid; |
| --- | --- | --- |
| 2. | põllumajandusettevõttes kasutatakse mahepõllunduslikke tootmismeetodeid kõigi toodete puhul; |
| 3. | põllumajandusettevõttes kasutatakse nii mahepõllunduslikke kui ka muid tootmismeetodeid; |
| 4. | põllumajandusettevõttes toimub üleminek mahepõllunduslikele tootmismeetoditele. |

A.CL.140.C. Mahepõllundus: tuleb märkida, kas põllumajandusettevõte kasutab mahepõllunduslikke tootmismeetodeid määruses (EÜ) nr 834/2007, eriti selle artiklites 4 ja 5 määratletud tähenduses. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

põllumajandusettevõttes ei kasutata mahepõllunduslikke tootmismeetodeid;

2.

põllumajandusettevõttes kasutatakse mahepõllunduslikke tootmismeetodeid kõigi toodete puhul;

3.

põllumajandusettevõttes kasutatakse nii mahepõllunduslikke kui ka muid tootmismeetodeid;

4.

põllumajandusettevõttes toimub üleminek mahepõllunduslikele tootmismeetoditele.

| | A.CL.141.C. Mahepõllunduse sektorid: kui põllumajandusettevõttes kasutatakse nii mahepõllunduslikke kui ka muid tootmismeetodeid, tuleb märkida tootmissektorid, kus ettevõte kasutab üksnes mahepõllunduslikke tootmismeetodeid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajandusettevõttes kasutatakse nii mahepõllunduslikke kui ka muid tootmismeetodeid kõikides tootmissektorites, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”.






  0. | ei kohaldata; |
| --- | --- | --- |
| 31. | teravili; |
| 32. | õliseemned ja valgurikkad kultuurid; |
| 33. | puu- ja köögiviljad (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid); |
| 34. | oliivid; |
| 35. | viinamarjaistandused; |
| 36. | veiseliha; |
| 37. | lehmapiim; |
| 38. | sealiha; |
| 39. | lambad ja kitsed (piim ja liha); |
| 40. | linnuliha; |
| 41. | munad; |
| 42. | muud sektorid. |

A.CL.141.C. Mahepõllunduse sektorid: kui põllumajandusettevõttes kasutatakse nii mahepõllunduslikke kui ka muid tootmismeetodeid, tuleb märkida tootmissektorid, kus ettevõte kasutab üksnes mahepõllunduslikke tootmismeetodeid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajandusettevõttes kasutatakse nii mahepõllunduslikke kui ka muid tootmismeetodeid kõikides tootmissektorites, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”.

0.

ei kohaldata;

31.

teravili;

32.

õliseemned ja valgurikkad kultuurid;

33.

puu- ja köögiviljad (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid);

34.

oliivid;

35.

viinamarjaistandused;

36.

veiseliha;

37.

lehmapiim;

38.

sealiha;

39.

lambad ja kitsed (piim ja liha);

40.

linnuliha;

41.

munad;

42.

muud sektorid.

| | A.CL.150.C. Kaitstud päritolunimetus / kaitstud geograafiline tähis: tuleb märkida, kas põllumajandusettevõttes toodetakse põllumajandustooteid ja/või toiduaineid, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähisega (KGT), või kas ettevõttes toodetakse põllumajandustooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi/KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (5) tähenduses. Kui vastus on jaatav, siis tuleb märkida sektorid, millega enamik toodangust seondub. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | põllumajandusettevõttes ei toodeta KPNi ega KGTga hõlmatud tooteid ega toiduaineid, samuti ei toodeta seal tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks; |
| --- | --- | --- |
| 2. | põllumajandusettevõttes toodetakse ainult KPNi või KGTga hõlmatud tooteid või toiduaineid või tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks; |
| 3. | põllumajandusettevõttes toodetakse teatavaid KPNi või KGTga hõlmatud tooteid või teatavaid toiduaineid või tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks. |

A.CL.150.C. Kaitstud päritolunimetus / kaitstud geograafiline tähis: tuleb märkida, kas põllumajandusettevõttes toodetakse põllumajandustooteid ja/või toiduaineid, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähisega (KGT), või kas ettevõttes toodetakse põllumajandustooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi/KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (5) tähenduses. Kui vastus on jaatav, siis tuleb märkida sektorid, millega enamik toodangust seondub. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

põllumajandusettevõttes ei toodeta KPNi ega KGTga hõlmatud tooteid ega toiduaineid, samuti ei toodeta seal tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks;

2.

põllumajandusettevõttes toodetakse ainult KPNi või KGTga hõlmatud tooteid või toiduaineid või tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks;

3.

põllumajandusettevõttes toodetakse teatavaid KPNi või KGTga hõlmatud tooteid või teatavaid toiduaineid või tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks.

| | A.CL.151.C. Kaitstud päritolunimetuse / kaitstud geograafilise tähisega sektorid: kui suurema osa teatavate sektorite toodangust moodustavad KPNi või KGTga hõlmatud tooted või toiduained või tooted, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks, tuleb märkida kõnealused tootmissektorid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajandusettevõte toodab teatavaid KPNi või KGTga hõlmatud tooteid või toiduaineid või teatavaid tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks, kuid see ei moodusta suuremat osa iga sektori toodangust, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”.






  0. | ei kohaldata; |
| --- | --- | --- |
| 31. | teravili; |
| 32. | õliseemned ja valgurikkad kultuurid; |
| 33. | puu- ja köögiviljad (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid); |
| 34. | oliivid; |
| 35. | viinamarjaistandused; |
| 36. | veiseliha; |
| 37. | lehmapiim; |
| 38. | sealiha; |
| 39. | lambad ja kitsed (piim ja liha); |
| 40. | linnuliha; |
| 41. | munad; |
| 42. | muud sektorid. |

A.CL.151.C. Kaitstud päritolunimetuse / kaitstud geograafilise tähisega sektorid: kui suurema osa teatavate sektorite toodangust moodustavad KPNi või KGTga hõlmatud tooted või toiduained või tooted, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks, tuleb märkida kõnealused tootmissektorid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajandusettevõte toodab teatavaid KPNi või KGTga hõlmatud tooteid või toiduaineid või teatavaid tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks, kuid see ei moodusta suuremat osa iga sektori toodangust, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”.

0.

ei kohaldata;

31.

teravili;

32.

õliseemned ja valgurikkad kultuurid;

33.

puu- ja köögiviljad (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid);

34.

oliivid;

35.

viinamarjaistandused;

36.

veiseliha;

37.

lehmapiim;

38.

sealiha;

39.

lambad ja kitsed (piim ja liha);

40.

linnuliha;

41.

munad;

42.

muud sektorid.

| | Punktid A.CL.150.C. Kaitstud päritolunimetus / kaitstud geograafiline tähis ning A.CL.151.C on liikmesriikide jaoks valikulised. Kui liikmesriik kohaldab kõnealuseid punkte, tuleb need täita kõikide liikmesriigi valimisse kuuluvate põllumajandusettevõtete puhul. Kui täidetakse punkt A.CL.150.C, tuleb täita ka punkt A.CL.151.C. |
| --- | --- |

Punktid A.CL.150.C. Kaitstud päritolunimetus / kaitstud geograafiline tähis ning A.CL.151.C on liikmesriikide jaoks valikulised. Kui liikmesriik kohaldab kõnealuseid punkte, tuleb need täita kõikide liikmesriigi valimisse kuuluvate põllumajandusettevõtete puhul. Kui täidetakse punkt A.CL.150.C, tuleb täita ka punkt A.CL.151.C.

| | A.CL.160.C. Vähem soodsad piirkonnad: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (6) artiklitega 18–20. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu vähem soodsas piirkonnas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklites 18–20 määratletud tähenduses; |
| --- | --- | --- |
| 2. | suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub vähem soodsas piirkonnas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklites 19 ja 20 määratletud tähenduses; |
| 3. | suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub mägipiirkonnas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklis 18 määratletud tähenduses; |
| 4. | alad on kõnealustes liikmesriikides nii väikesed ja neid on nii arvukalt, et teave ei ole oluline. |

A.CL.160.C. Vähem soodsad piirkonnad: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (6) artiklitega 18–20. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu vähem soodsas piirkonnas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklites 18–20 määratletud tähenduses;

2.

suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub vähem soodsas piirkonnas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklites 19 ja 20 määratletud tähenduses;

3.

suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub mägipiirkonnas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklis 18 määratletud tähenduses;

4.

alad on kõnealustes liikmesriikides nii väikesed ja neid on nii arvukalt, et teave ei ole oluline.

| | A.CL.170.C. Kõrgus merepinnast: kõrgus merepinnast märgitakse vastava koodnumbriga:






  1. | põhiline osa põllumajandusettevõttest asub kuni 300 m kõrgusel merepinnast; |
| --- | --- | --- |
| 2. | põhiline osa põllumajandusettevõttest asub 300–600 m kõrgusel merepinnast; |
| 3. | põhiline osa põllumajandusettevõttest asub kõrgemal kui 600 m merepinnast; |
| 4. | andmed puuduvad. |

A.CL.170.C. Kõrgus merepinnast: kõrgus merepinnast märgitakse vastava koodnumbriga:

1.

põhiline osa põllumajandusettevõttest asub kuni 300 m kõrgusel merepinnast;

2.

põhiline osa põllumajandusettevõttest asub 300–600 m kõrgusel merepinnast;

3.

põhiline osa põllumajandusettevõttest asub kõrgemal kui 600 m merepinnast;

4.

andmed puuduvad.

| | A.CL.180.C. Struktuurifondide piirkond: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklitega 5, 6 või 8. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  0. | suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklitega 5, 6 või 8; |
| --- | --- | --- |
| 1. | suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub lähenemiseesmärgi piirkonnas määruse (EÜ) nr 1083/2006, eriti selle artikli 5 tähenduses; |
| 2. | suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi piirkonnas määruse (EÜ) nr 1083/2006, eriti selle artikli 6 tähenduses; |
| 3. | suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab üleminekutoetuse saamise tingimustele määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 8 tähenduses. |

A.CL.180.C. Struktuurifondide piirkond: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklitega 5, 6 või 8. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

0.

suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklitega 5, 6 või 8;

1.

suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub lähenemiseesmärgi piirkonnas määruse (EÜ) nr 1083/2006, eriti selle artikli 5 tähenduses;

2.

suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi piirkonnas määruse (EÜ) nr 1083/2006, eriti selle artikli 6 tähenduses;

3.

suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab üleminekutoetuse saamise tingimustele määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 8 tähenduses.

| | A.CL.190.C. Natura 2000 ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ (7) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (8) (Natura 2000) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele; |
| --- | --- | --- |
| 2. | suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele. |

A.CL.190.C. Natura 2000 ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ (7) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (8) (Natura 2000) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele;

2.

suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele.

| | A.CL.200.C. Veedirektiivi (direktiiv 2000/60/EÜ) ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (9) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:






  1. | suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele; |
| --- | --- | --- |
| 2. | suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele. |

A.CL.200.C. Veedirektiivi (direktiiv 2000/60/EÜ) ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (9) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1.

suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele;

2.

suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele.

A.OT.   Muud üksikasjad põllumajandusettevõtte kohta

| | A.OT.210.C. Niisutussüsteem: tuleb märkida, milline on põllumajandusettevõttes kasutatav peamine niisutussüsteem:






  0. | ei kohaldata (kui põllumajandusettevõttes ei kasutata niisutamist); |
| --- | --- | --- |
| 1. | pindniisutamine; |
| 2. | vihmutus; |
| 3. | tilkkastmine; |
| 4. | muu. |

A.OT.210.C. Niisutussüsteem: tuleb märkida, milline on põllumajandusettevõttes kasutatav peamine niisutussüsteem:

0.

ei kohaldata (kui põllumajandusettevõttes ei kasutata niisutamist);

1.

pindniisutamine;

2.

vihmutus;

3.

tilkkastmine;

4.

muu.

| | A.OT.220.C. Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal: karjatamispäevade arv loomühiku kohta põllumajandusettevõtte kasutataval ühismaal. |
| --- | --- |

A.OT.220.C. Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal: karjatamispäevade arv loomühiku kohta põllumajandusettevõtte kasutataval ühismaal.

TABELI A VEERUD

Veergu R märgitakse piirkond, veergu S alapiirkond, veergu H põllumajandusettevõtte järjekorranumber, veergu DG kraadid, veergu MI minutid, veergu N NUTSi piirkond, veergu AO andmekoguja number, veergu DT kuupäev, veergu W põllumajandusettevõtete osakaal, veergu TF põllumajandustootmise viis, veergu ES majandusliku suuruse klass ja veergu C kood.

Tabel B

Valduse liik

| Kasutatava põllumajandusmaa kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |

Kasutatava põllumajandusmaa kategooria

Kood (*)

| Andmerühm | Kasutatav põllumajandusmaa |
| --- | --- |
| A |
| UO | Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa | |
| UT | Renditud kasutatav põllumajandusmaa | |
| US | Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa | |

Andmerühm

Kasutatav põllumajandusmaa

A

UO

Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa

UT

Renditud kasutatav põllumajandusmaa

US

Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa

| Kood (*) | Kategooriate kirjeldus | Rühm | A |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 | Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa | UO | |
| 20 | Rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa | UT | |
| 30 | Loonusrendile antud kasutatav põllumajandusmaa | US | |

Kood (*)

Kategooriate kirjeldus

Rühm

A

10

Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa

UO

20

Rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa

UT

30

Loonusrendile antud kasutatav põllumajandusmaa

US

Kahe või enama partneri ühisomandisse kuuluva põllumajandusettevõtte maa registreeritakse omanike kasutuses olevana, rendisuhte alusel kasutatavana või loonusrendil olevana vastavalt partneritevahelisele kehtivale kokkuleppele.

Kasutatav põllumajandusmaa on kasutuses olev kogu maa-ala, mis hõlmab põllumaad, püsirohumaad ning püsikultuuride ja koduaedade all olevat maad, olenemata omandivormist. Põllumajandusettevõtte kasutatavat ühismaad ei võeta arvesse.

Tuleb kasutada järgmisi andmerühmi ja -kategooriaid:

B.UO.   Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa

B.UO.10.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mille harijaks on omanik, pikaajaline rentnik või kasutusvaldaja, ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa. Sinna kuulub ka rendile antud külvivalmis maa (põllukultuuri kood 11300).

B.UT.   Renditud kasutatav põllumajandusmaa

B.UT.20.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mida hariv isik ei ole omanik, kasutusvaldaja ega pikaajaline rentnik, kuid kellel on kõnealuse maa rendiõigus (renditasu makstakse sularahas ja/või mitterahalisena, see on üldjuhul eelnevalt kindlaks määratud ega olene tavaliselt majandamise tulemustest), ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa.

Renditud maa-alade hulka ei kuulu maa, mille saak ostetakse kasvava põllukultuurina. Kasvavate põllukultuuride ostu eest makstud summad tuleks rohumaa- ja söödakultuuride puhul esitada tabeli H koodide 2020–2040 (sisseostetud sööt) all ja turustamiseks ettenähtud põllukultuuride (tooted, mis tavaliselt turustatakse) puhul koodi 3090 (muud põllukultuuridega seotud erikulud) all. Turustamiseks ettenähtud, kasvava kultuurina ostetud põllukultuurid tuleks esitada kõnealust maa-ala täpsustamata (tabel H).

Ajutiselt vähem kui üheks aastaks renditud maad ja sellelt saadud toodangut käsitatakse sama moodi nagu maad, millelt saadav saak ostetakse kasvava põllukultuurina.

B.US.   Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa

B.US.30.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, rohumaa ja püsikarjamaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mida rendile andja ja loonusrentnik loonusrendi kokkuleppe alusel koos harivad, ja/või samalaadsetel tingimustel kasutatav põllumajandusmaa.

TABELI B VEERUD

Veerg A osutab kasutatavale põllumajandusmaale.

Tabel C

Tööjõud

| Tööjõu kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |

Tööjõu kategooria

Kood (*)

| | Veerud |
| --- | --- |
| Andmerühm | Üldosa | Kogu tegevus põllumajandusettevõttes (põllumajandustegevus ja muud otseselt põllumajandusettevõttega seotud kõrvaltegevused) | Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusega seonduva töö osakaal |
| Isikute arv | Sugu | Sünniaasta | Põllumajandusettevõtte juhataja põllumajanduslik väljaõpe | Tööaeg aastas | Aasta tööühikute arv | % tööajast aastas | % aasta tööühikute arvust |
| P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 | W2 |
| Täisarv | Märkida kood | Neli numbrit | Märkida kood | (tundides) | (aasta tööühikud) | % | % |
| UR | Tasustamata alaline tööjõud | | | | | | | | |
| UC | Tasustamata ajutine tööjõud | — | — | — | — | | — | | — |
| PR | Tasustatud alaline tööjõud | | | | | | | | |
| PC | Tasustatud ajutine tööjõud | — | — | — | — | | — | | — |

Veerud

Andmerühm

Üldosa

Kogu tegevus põllumajandusettevõttes (põllumajandustegevus ja muud otseselt põllumajandusettevõttega seotud kõrvaltegevused)

Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusega seonduva töö osakaal

Isikute arv

Sugu

Sünniaasta

Põllumajandusettevõtte juhataja põllumajanduslik väljaõpe

Tööaeg aastas

Aasta tööühikute arv

% tööajast aastas

% aasta tööühikute arvust

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

W2

Täisarv

Märkida kood

Neli numbrit

Märkida kood

(tundides)

(aasta tööühikud)

%

%

UR

Tasustamata alaline tööjõud

UC

Tasustamata ajutine tööjõud

—

—

—

—

—

—

PR

Tasustatud alaline tööjõud

PC

Tasustatud ajutine tööjõud

—

—

—

—

—

—

| Kood (*) | Kirjeldus | Rühm | P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 | W2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Põllumajandusettevõtja/juhataja | UR | — | | | | | | — | |
| 20 | Põllumajandusettevõtja / muu kui juhataja | UR | — | | | — | | | — | |
| 30 | Juhataja / muu kui põllumajandusettevõtja | UR | — | | | | | | — | |
| 40 | Põllumajandusettevõtja abikaasa | UR | | — | — | — | | | | |
| 50 | Muud | UR, PR | | — | — | — | | | | |
| 60 | Ajutine | UC, PC | — | — | — | — | | — | | — |
| 70 | Juhataja | PR | — | | | | | | — | |

Kood (*)

Kirjeldus

Rühm

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

W2

10

Põllumajandusettevõtja/juhataja

UR

—

—

20

Põllumajandusettevõtja / muu kui juhataja

UR

—

—

—

30

Juhataja / muu kui põllumajandusettevõtja

UR

—

—

40

Põllumajandusettevõtja abikaasa

UR

—

—

—

50

Muud

UR, PR

—

—

—

60

Ajutine

UC, PC

—

—

—

—

—

—

70

Juhataja

PR

—

—

Tööjõu moodustavad kõik põllumajandusettevõttes aruandeaasta jooksul töötanud isikud (vt edaspidi). Siiski ei arvata tööjõu hulka kõnealust tööd teise isiku või ettevõtja nimel teinud isikuid (põllumajanduslik lepinguline töö, millega seotud kulud esinevad tabelis H koodi 1020 all).

Kui tegemist on põllumajandusettevõtete vahelise vastastikuse abiga, mis seisneb vastastikku tehtavas töös ja mille puhul saadud abi on põhimõtteliselt samaväärne antud abiga, täpsustatakse põllumajandusettevõtte tööjõu tööaeg ja asjaomased palgad põllumajandusaruandes.

Vahel korvatakse saadud abi teistsuguse abina (nt tööna saadud abi korvatakse masinate laenamisega). Kui teenuste vahetuse maht on piiratud, ei märgita põllumajandusaruandesse midagi (eespool toodud näite puhul ei kirjendata saadud abi tööjõu alla; kulud seadmetele hõlmavad siiski kulusid, mis on seotud seadmete kasutusse andmisega). Erandjuhtudel, kui teenuste vahetuse maht on suur, järgitakse järgmist korda:

| a) | tööna saadud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): saadud töö aeg kirjendatakse tasustatud põllumajandustöö all (rühmad PR või PC olenevalt sellest, kas tööjõud on palgatud põllumajandusettevõttesse alaliselt või mitte); antud abi väärtus kirjendatakse nii vastavasse kategooriasse kuuluva toodanguna (kõnealuse näite puhul tabeli L kategooria 2010 „Lepingulised tööd”) kui ka kuluna (tabeli H kategooria 1010 „Palgad ja sotsiaalkindlustus”); |
| --- | --- |

a)

tööna saadud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): saadud töö aeg kirjendatakse tasustatud põllumajandustöö all (rühmad PR või PC olenevalt sellest, kas tööjõud on palgatud põllumajandusettevõttesse alaliselt või mitte); antud abi väärtus kirjendatakse nii vastavasse kategooriasse kuuluva toodanguna (kõnealuse näite puhul tabeli L kategooria 2010 „Lepingulised tööd”) kui ka kuluna (tabeli H kategooria 1010 „Palgad ja sotsiaalkindlustus”);

| b) | tööna antud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): sellisel juhul ei võeta kasutatud tööaega ja sellega seotud palka arvesse; saadud teenuse väärtus kirjendatakse sisendina teise tabeli vastavasse rühma (kõnealuse näite puhul tabeli H rühm 1020 „Lepinguline töö ja masinate rentimine”). |
| --- | --- |

b)

tööna antud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): sellisel juhul ei võeta kasutatud tööaega ja sellega seotud palka arvesse; saadud teenuse väärtus kirjendatakse sisendina teise tabeli vastavasse rühma (kõnealuse näite puhul tabeli H rühm 1020 „Lepinguline töö ja masinate rentimine”).

Tuleb eristada järgmisi andmerühmi ja tööjõukategooriaid:

C.UR.   Tasustamata alaline tööjõud

Tasustamata tööjõud või tööjõud, kelle töötasu (sularahas või mitterahalisena) on väiksem kui osutatud teenuste eest tavaliselt makstav summa (sellised maksed ei tohiks kajastuda põllumajandusettevõtte kuludes) ning kes aruandeaasta jooksul (v.a tavaline puhkus) osalesid töös vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas.

Alaliselt tööle võetud isik, kes konkreetsetel põhjustel on aruandeaasta jooksul põllumajandusettevõttes töötanud piiratud aja jooksul, kirjendatakse (tegelikult töötatud tundide ulatuses) alalise tööjõuna.

Võivad esineda järgmised või nendega sarnased juhud:

| a) | erilised tootmistingimused põllumajandusettevõttes, kus tööjõudu vajatakse ainult osa aastast: nt oliivi- ja viinamarjakasvandused ning põllumajandusettevõtted, mis on spetsialiseerunud loomade hooajalisele nuumamisele või puu- ja köögiviljade tootmisele avamaal; |
| --- | --- |

a)

erilised tootmistingimused põllumajandusettevõttes, kus tööjõudu vajatakse ainult osa aastast: nt oliivi- ja viinamarjakasvandused ning põllumajandusettevõtted, mis on spetsialiseerunud loomade hooajalisele nuumamisele või puu- ja köögiviljade tootmisele avamaal;

| b) | töölt puudumine muul ajal kui tavalise puhkuse jooksul, nt sõjaväeteenistus, haigus, õnnetus, rasedus ja sünnitus, pikaajaline puhkus vms; |
| --- | --- |

b)

töölt puudumine muul ajal kui tavalise puhkuse jooksul, nt sõjaväeteenistus, haigus, õnnetus, rasedus ja sünnitus, pikaajaline puhkus vms;

| c) | põllumajandusettevõttesse saabumine või sealt lahkumine; |
| --- | --- |

c)

põllumajandusettevõttesse saabumine või sealt lahkumine;

| d) | põllumajandusettevõtte töö täielik peatumine õnnetuse tagajärjel (uputus, tulekahju vms). |
| --- | --- |

d)

põllumajandusettevõtte töö täielik peatumine õnnetuse tagajärjel (uputus, tulekahju vms).

Kategooriad on järgmised:

C.UR.10.   Põllumajandusettevõtja/juhataja

Põllumajandusettevõtte eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks on põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine. Loonusrendi puhul märgitakse põllumajandusettevõtjaks/juhatajaks loonusrentnik.

C.UR.20.   Põllumajandusettevõtja / muu kui juhataja

Põllumajandusettevõtte eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks ei ole põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine.

C.UR.30   Juhataja / muu kui põllumajandusettevõtja

Isik, kelle ülesandeks on põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine, kuid kes ei vastuta põllumajandusettevõtte eest õiguslikult ega majanduslikult.

C.UR.40.   Põllumajandusettevõtja(te) abikaasa(d)

C.UR.50.   Muu tasustamata alaline tööjõud

Eespool olevates kategooriates märkimata alaline tasustamata tööjõud, mis hõlmab eestöölisi ja asejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusettevõtte juhtimise eest.

C.UC.   Tasustamata ajutine tööjõud

C.UC.60.   Käesolevasse kategooriasse märgitakse kogu tasustamata tööjõud, kes aruandeaastal ei ole talumajapidamises alaliselt töötanud.

C.PR.   Tasustatud alaline tööjõud

Tasustatud tööjõud, kelle osutatud teenuste eest makstakse tavalise suurusega palka (sularahas ja/või mitterahalisena) ning kes aruandeaasta jooksul on põllumajandusettevõtte töös osalenud vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas (v.a tavaline puhkus).

Tuleb märkida järgmised kategooriad:

C.PR.70.   Põllumajandusettevõtte juhataja

Tasustatud isik, kelle ülesandeks on põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine.

C.PR.50.   Teised

Käesolevasse rühma märgitakse andmed kõigi alaliste tasustatud töötajate kohta (v.a põllumajandusettevõtte palgaline juhataja). See hõlmab ka eestöölisi ja asejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusettevõtte juhtimise eest.

C.PC.   Tasustatud ajutine tööjõud

| C.PC.60. | Käesolevasse kategooriasse märgitakse andmed tasustatud tööjõu kohta, kes aruandeaasta jooksul ei töötanud alaliselt põllumajandusettevõttes (sh tükitöölised). |
| --- | --- |

C.PC.60.

Käesolevasse kategooriasse märgitakse andmed tasustatud tööjõu kohta, kes aruandeaasta jooksul ei töötanud alaliselt põllumajandusettevõttes (sh tükitöölised).

TABELI C VEERUD

Isikute arv (veerg P)

Mitme põllumajandusettevõtja puhul võib abikaasasid olla rohkem kui üks. Abikaasade arv ja isikute arv tuleb märkida kategooriatesse, milles nad võivad esineda (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 40 ja 50).

Sugu (veerg G)

Sugu tuleb märkida üksnes põllumajandusettevõtja(te) ja/või juhataja(te) puhul kategooriatesse, milles nad võivad esineda (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10–30 ja 70). Sugu tähistatakse koodnumbriga, st:

| 1. | mees; |
| --- | --- |
| 2. | naine. |

1.

mees;

2.

naine.

Sünniaasta (veerg B)

Sünniaasta tuleb märkida ainult põllumajandusettevõtja(te) ja/või juhataja(te) puhul (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10–30 ja 70), kasutades aastaarvu nelja numbrit.

Juhataja põllumajanduslik väljaõpe (veerg T)

Põllumajanduslik väljaõpe tuleb märkida üksnes juhataja(te) puhul (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10, 30 ja 70). Põllumajanduslikku väljaõpet tähistatakse koodnumbriga, st:

| 1. | ainult praktiline põllumajanduslik kogemus; |
| --- | --- |
| 2. | põllumajanduslik baasväljaõpe; |
| 3. | täielik põllumajanduslik väljaõpe. |

1.

ainult praktiline põllumajanduslik kogemus;

2.

põllumajanduslik baasväljaõpe;

3.

täielik põllumajanduslik väljaõpe.

Tööaeg aastas (veerg Y1)

Tööaeg tuleb märkida tundides kõikide rühmade ja kategooriate kohta. See peaks väljendama põllumajandusettevõttes tegelikult töötatud aega. Vähem võimekate töötajate puhul tuleks tööaega vähendada vastavalt nende võimetele. Tükitööliste tööaeg arvestatakse välja töötasu kogusumma jagamisel tööaja alusel tööle võetud töötaja tunnipalgaga.

Töötajate koguarv: ühikute arv aasta kohta (veerg W1)

Alaliselt tööle võetud töötajate arv arvutatakse aasta tööühikuteks. Aasta tööühikute arvu ei kirjendata ajutise tööjõu puhul (ei tasustamata ajutise tööjõu (UC) ega tasustatud ajutise tööjõu (PC) puhul). Üks aasta tööühik võrdub ühe põllumajandusettevõttes täistööajaga töötava isikuga. Üks inimene ei tohi ületada ühe tööühiku piiri isegi siis, kui tema tegelik tööaeg ületab piirkonna ja põllumajandusettevõtte liigi jaoks ettenähtud normi. Isik, kes ei tööta põllumajandusettevõttes tervet aastat, moodustab osa „aastaühikust”. Iga sellise isiku „aasta tööühik” saadakse tema tegeliku aastase tööaja jagamisel täistööajaga töötaja tavapärase aastase tööajaga kõnealuses piirkonnas ning sama liiki põllumajandusettevõttes.

Vähem võimekate töötajate puhul tuleks aasta tööühikut vähendada vastavalt nende võimetele.

Ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusega seonduva töö osakaal protsentides tööajast aastas (veerg Y2)

Ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusega seonduva töö osakaal tööajas on kohustuslik märkida üksnes ajutise tööjõu puhul (nii tasustamata kui ka tasustatud ajutine tööjõud). Osakaalu märkimine on vabatahtlik põllumajandusettevõtja(te) abikaasa(de), muu tasustamata alalise tööjõu ja muu tasustatud alalise tööjõu puhul. Osakaal märgitakse iga asjaomase kategooria puhul (40, 50, 60) protsentides aruandeaasta jooksul töötatud tundidest.

Ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusega seonduva töö osakaal protsentides aasta tööühikutest (veerg W2)

Ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusega seonduva töö osakaal aasta tööühikutes on kohustuslik märkida kõikide tööjõukategooriate, v.a ajutise tööjõu puhul (nii tasustamata ajutine tööjõud (UC) kui ka tasustatud ajutine tööjõud (PC)). Osakaal märgitakse iga kategooria puhul protsentides aasta tööühikutest.

Töö põllumajandusettevõttes

Töö põllumajandusettevõttes hõlmab põllumajandusettevõttes tehtava põllumajandusliku tööga ning ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusega seonduvat füüsilist ja haldusalast korraldamist, järelevalvet ja juhtimist:

| — | Põllumajandusettevõttes tehtav põllumajanduslik töö






  — | rahaline korraldus ja juhtimine (põllumajandusettevõtte müügi- ja ostutehingud, raamatupidamine jne); |
| --- | --- | --- |

—

Põllumajandusettevõttes tehtav põllumajanduslik töö

—

rahaline korraldus ja juhtimine (põllumajandusettevõtte müügi- ja ostutehingud, raamatupidamine jne);

| — | põllutööd (künd, külv, saagikoristus, viljapuuaia hooldus jne); |
| --- | --- |

—

põllutööd (künd, külv, saagikoristus, viljapuuaia hooldus jne);

| — | karjakasvatus (söödavalmistus, loomade söötmine, lüpsmine, kariloomade hooldamine jne); |
| --- | --- |

—

karjakasvatus (söödavalmistus, loomade söötmine, lüpsmine, kariloomade hooldamine jne);

| — | toodete valmistamine turustamiseks, ladustamine, põllumajandustoodete otsemüük, põllumajandustoodete töötlemine enda tarbeks, veini ja oliiviõli tootmine; |
| --- | --- |

—

toodete valmistamine turustamiseks, ladustamine, põllumajandustoodete otsemüük, põllumajandustoodete töötlemine enda tarbeks, veini ja oliiviõli tootmine;

| — | hoonete, masinate, seadmete, hekkide, kraavide jne hooldustööd; |
| --- | --- |

—

hoonete, masinate, seadmete, hekkide, kraavide jne hooldustööd;

| — | põllumajandusettevõtte tööjõu teostatavad veod põllumajandusettevõtte heaks. |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtte tööjõu teostatavad veod põllumajandusettevõtte heaks.

| — | Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse tarbeks tehtav töö






  — | lepinguline töö (kasutades põllumajandusettevõtte tootmisseadmeid); |
| --- | --- | --- |

—

Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse tarbeks tehtav töö

—

lepinguline töö (kasutades põllumajandusettevõtte tootmisseadmeid);

| — | turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused; |
| --- | --- |

—

turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused;

| — | põllumajandustoodete töötlemine (kas põllumajandusettevõttes toodetud või mujalt ostetud toorainest), nt juust, või, lihatooted; |
| --- | --- |

—

põllumajandustoodete töötlemine (kas põllumajandusettevõttes toodetud või mujalt ostetud toorainest), nt juust, või, lihatooted;

| — | taastuvenergia tootmine; |
| --- | --- |

—

taastuvenergia tootmine;

| — | metsandus ja puidu töötlemine; |
| --- | --- |

—

metsandus ja puidu töötlemine;

| — | muu põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus (karusloomad, raviotstarbeline põllumajandus, käsitöö, vesiviljelus). |
| --- | --- |

—

muu põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus (karusloomad, raviotstarbeline põllumajandus, käsitöö, vesiviljelus).

Põllumajandusettevõtte tööde hulka ei kuulu:

| — | töö põhivara tootmiseks (hoonete või masinate ehitamine või kapitaalremont, viljapuuaedade istutamine, hoonete lammutamine, viljapuuaedade väljajuurimine jne); |
| --- | --- |

—

töö põhivara tootmiseks (hoonete või masinate ehitamine või kapitaalremont, viljapuuaedade istutamine, hoonete lammutamine, viljapuuaedade väljajuurimine jne);

| — | töö põllumajandusettevõtja või juhataja majapidamises. |
| --- | --- |

—

töö põllumajandusettevõtja või juhataja majapidamises.

Tabel D

Varad

Tabeli ülesehitus

| Varade kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |

Varade kategooria

Kood (*)

| | Veerg |
| --- | --- |
| Andmerühm | Väärtus |
| V |
| OV | Algseis | |
| AD | Kogukulum | |
| DY | Käesoleva aasta kulum | |
| IP | Investeeringud / ostud enne toetuste mahaarvamist | |
| S | Toetused | |
| SA | Müük | |
| CV | Lõppseis | |

Veerg

Andmerühm

Väärtus

V

OV

Algseis

AD

Kogukulum

DY

Käesoleva aasta kulum

IP

Investeeringud / ostud enne toetuste mahaarvamist

S

Toetused

SA

Müük

CV

Lõppseis

| Kood (*) | Kategooriate kirjeldus | OV | AD | DY | IP | S | SA | CV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1010 | Sularaha ja raha ekvivalendid | | — | — | — | — | — | |
| 1020 | Nõuded | | — | — | — | — | — | |
| 1030 | Muu käibevara | | — | — | — | — | — | |
| 1040 | Varud | | — | — | | | | |
| 2010 | Bioloogilised varad – taimed | | — | — | | | | |
| 3010 | Põllumajandusmaa | | — | — | | | | |
| 3020 | Maaparandus | | | | | | | |
| 3030 | Põllumajanduslikud tootmishooned | | | | | | | |
| 4010 | Masinad ja seadmed | | | | | | | |
| 5010 | Metsamaa, sh kasvav mets | | — | — | | | | |
| 7010 | Immateriaalne vara, kaubeldav | | — | — | | | | |
| 7020 | Immateriaalne vara, mittekaubeldav | | | | | | | |
| 8010 | Muu põhivara | | | | | | | |

Kood (*)

Kategooriate kirjeldus

OV

AD

DY

IP

S

SA

CV

1010

Sularaha ja raha ekvivalendid

—

—

—

—

—

1020

Nõuded

—

—

—

—

—

1030

Muu käibevara

—

—

—

—

—

1040

Varud

—

—

2010

Bioloogilised varad – taimed

—

—

3010

Põllumajandusmaa

—

—

3020

Maaparandus

3030

Põllumajanduslikud tootmishooned

4010

Masinad ja seadmed

5010

Metsamaa, sh kasvav mets

—

—

7010

Immateriaalne vara, kaubeldav

—

—

7020

Immateriaalne vara, mittekaubeldav

8010

Muu põhivara

Varad jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

1010.   Sularaha ja raha ekvivalendid

Sularaha ja muu vara, mida saab hõlpsasti sularahaks muuta.

1020.   Nõuded

Lühiajalised varad, põllumajandusettevõttele tagastamata summad, mis tulenevad enamasti äritegevusest.

1030.   Muu käibevara

Mis tahes muu vara, mida saab hõlpsasti müüa või mis kavatsetakse tasuda ühe aasta jooksul.

1040.   Varud

Põllumajandusettevõtte tootevarud, mida on võimalik kasutada sisenditena või mida hoitakse müügiks, kusjuures tooted võivad olla nii koha peal toodetud kui ka ostetud.

2010.   Bioloogilised varad – taimed

Kõikide selliste taimede väärtus, mida ei ole veel koristatud (kõik püsi- ja kasvavad kultuurid).

3010.   Põllumajandusmaa

Põllumajandusettevõttele kuuluv põllumajandusmaa.

3020.   Maaparandus

Maaparandus (nt tarastamine, drenaaž, alalised niisutusseadmed) põllumajandusettevõtjale kuuluval maal olenemata maakasutuse otstarbest. Kirjendatud summade suhtes kohaldatakse veerus DY esitatud kulumit.

3030.   Põllumajanduslikud tootmishooned

Põllumajandusettevõtjale kuuluvad hooned olenemata maakasutuse otstarbest. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veerus DY.

4010.   Masinad ja seadmed

Traktorid, traktorikultivaatorid, veoautod, furgoonautod, autod, põllumajandusettevõttes kasutatavad suur- ja väikeseadmed. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veerus DY.

5010.   Metsamaa, sh kasvav mets

Põllumajandusettevõtte alla kuuluv omaniku valduses olev metsamaa.

7010.   Immateriaalne vara – kaubeldav

Kogu immateriaalne vara, mida saab hõlpsasti osta või müüa (nt kvoodid ja õigused, kui need on kaubeldavad ilma maata ja kui on olemas aktiivne turg).

7020.   Immateriaalne vara – mittekaubeldav

Kogu muu immateriaalne vara (nt tarkvara, litsentsid jne). Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veerus DY.

8010.   Muu põhivara

Muud pikaajalised varad. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning vajaduse korral tuleb kulumi summad märkida veergu DY.

Andmerühmad tabelis D

Andmerühmad on järgmised: (OV) algseis, (AD) kogunenud kulum, (DY) käesoleva aruandeaasta kulum, (IP) investeeringud või ostud enne toetuste mahaarvamist, (S) toetused, (SA) müük, (CV) lõppseis. Alljärgnevalt täpsustatakse andmerühmade sisu.

Veerul (V) on ainult üks väärtus.

Hindamismeetodid

Kasutatakse järgmisi hindamismeetodeid:

| õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud | summa, mille eest on võimalik vahetada vara või arveldada kohustist teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vahelises tehingus ning millest on maha arvatud müügiga seotud hinnanguline kulu | 2010, 3010, 5010, 7010 |
| --- | --- | --- |
| soetusmaksumus | vara nominaal- või algne hind ostmisel | 3020, 3030, 4010, 7020 |
| arvestuslik väärtus | väärtus, millega varad esinevad bilansis | 1010, 1020, 1030, 1040, 8010 |

õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud

summa, mille eest on võimalik vahetada vara või arveldada kohustist teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vahelises tehingus ning millest on maha arvatud müügiga seotud hinnanguline kulu

2010, 3010, 5010, 7010

soetusmaksumus

vara nominaal- või algne hind ostmisel

3020, 3030, 4010, 7020

arvestuslik väärtus

väärtus, millega varad esinevad bilansis

1010, 1020, 1030, 1040, 8010

D.OV.XXXX.V   Algseis

Algseis on vara väärtus aruandeaasta alguses. Põllumajandusettevõtete puhul, kes olid valimisse kaasatud ka eelneval aastal, peab algseis vastama eelneva aasta lõppseisule.

D.AD.XXXX.V   Kogunenud kulum

Varade kulumi summa alates vara kasuliku eluea algusest kuni eelmise perioodi lõpuni.

D.DY.XXXX.V   Käesoleva aasta kulum

Vara amortiseeritava osa süstemaatiline jaotamine vara kasulikule elueale.

Iga liikmesriigi poolt kohaldatavate iga-aastaste kulumimäärade tabel tuleb esitada komisjonile samadel tähtaegadel kui põllumajandusaruande andmed.

D.IP.XXXX.V   Investeeringud / ostud

Kogukulutused ostudele, kapitaalremondile ja põhivara tootmisele aruandeaasta kestel. Kui kõnealuste investeeringutega seoses on saadud abi või toetusi, kantakse investeeringute summa enne kõnealuste toetuste ja abi mahaarvamist veergu IP.

Väiksemate masinate ja seadmete ostud ning noorte puude ja põõsaste hankimine väiksemateks ümberistutustöödeks ei kuulu kõnealustesse veergudesse, vaid märgitakse aruandeaasta kuludesse.

Kapitaalremondid, mis suurendavad oluliselt masinate ja seadmete maksumust võrreldes nende maksumusega enne remonti, kantakse samuti käesolevasse veergu kas masinate ja seadmete kulumi lahutamatu osana, mida vajaduse korral kohandatakse, võttes arvesse kõnealuse seadme (remondi tõttu) pikenenud eluiga, või kapitaalremondi kulude jaotamise teel mitmele järjestikusele aastale.

Toodetud põhivara väärtust tuleb hinnata sellega seotud kulude põhjal (sh tasustatud ja/või tasustamata tööjõu väärtus) ning liita tabelis D „Varad” koodide 2010–8010 all esitatud põhivara väärtusele.

D.S.XXXX.V   Investeeringutoetused

Kõikide (eelmisel või käesoleval aruandeaastal) saadud toetuste lühiajaline osa nimetatud tabelisse kantud varadest.

D.SA.XXXX.V   Müük

Vara müügi kogusumma aruandeaasta jooksul.

D.CV.XXXX.V   Lõppseis

Lõppseis on vara väärtus aruandeaasta lõpus.

Märkused

Punktide 2010, 3010, 5010 ja 7010 puhul käsitatakse vahet andmerühmade OV+IP-SA ja CV vahel aruandeaastal kõnealustest varadest tuleneva tulu või kahjumina (mis tuleneb nii ühikuhinna kui ka mahu muutusest).

Andmed bioloogiliste varade kohta (loomad) kirjendatakse tabelisse J „Loomakasvatus”.

Tabel E

Kvoodid ja muud õigused

| Kvoodi või õiguse kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |

Kvoodi või õiguse kategooria

Kood (*)

| | Veerud |
| --- | --- |
| Andmerühm | Omatav kvoot | Rendile võetud kvoot | Rendile antud kvoot | Maksud |
| N | I | O | T |
| QQ | Kogus aruandeaasta lõpus | | | | — |
| QP | Ostetud kvoot | | — | — | — |
| QS | Müüdud kvoot | | — | — | — |
| OV | Algseis | | — | — | — |
| CV | Lõppseis | | — | — | — |
| PQ | Liisitud või rendile võetud kvoodi maksed | — | | — | — |
| RQ | Kvoodi liisimisest või rendile andmisest saadud tulu | — | — | | — |
| TX | Maksud | — | — | — | |

Veerud

Andmerühm

Omatav kvoot

Rendile võetud kvoot

Rendile antud kvoot

Maksud

N

I

O

T

QQ

Kogus aruandeaasta lõpus

—

QP

Ostetud kvoot

—

—

—

QS

Müüdud kvoot

—

—

—

OV

Algseis

—

—

—

CV

Lõppseis

—

—

—

PQ

Liisitud või rendile võetud kvoodi maksed

—

—

—

RQ

Kvoodi liisimisest või rendile andmisest saadud tulu

—

—

—

TX

Maksud

—

—

—

| Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 10 | Piim |
| 20 | Ammlehmatoetus |
| 30 | Ute- ja kitsetoetus |
| 40 | Suhkrupeet |
| 50 | Orgaaniline väetis |
| 60 | Õigused ühtse otsemaksete kava alusel makstavatele toetustele, välja arvatud eriõigused |
| 70 | Õigused eriõigustele |

Kood (*)

Kirjeldus

10

Piim

20

Ammlehmatoetus

30

Ute- ja kitsetoetus

40

Suhkrupeet

50

Orgaaniline väetis

60

Õigused ühtse otsemaksete kava alusel makstavatele toetustele, välja arvatud eriõigused

70

Õigused eriõigustele

Kvootide (omatav kvoot, rendile võetud kvoot ja rendile antud kvoot) kogused on kohustuslikud andmed. Kirjendatakse üksnes aruandeaasta lõpu kogus.

Selliste kvootidega seotud kogused, millega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast, kirjendatakse käesolevasse tabelisse. Kvoodid, millega ei või teha tehinguid eraldi nendega seotud maast, kirjendatakse üksnes tabelisse D „Varad”. Märkida tuleb ka kvoodid, mis on algselt omandatud tasuta, ning hinnata neid kehtiva turuväärtuse alusel, kui nende kvootidega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

Mõned andmekirjed märgitakse samal ajal kas üksikult või koondtulemuste osadena tabelite D „Varad”, H „Sisendid” ja/või I „Põllukultuurid” muudesse rühmadesse või kategooriatesse.

Tuleb kasutada järgmisi kategooriaid:

| 10. | Piim |
| --- | --- |
| 20. | Ammlehmatoetus |
| 30. | Ute- ja kitsetoetus |
| 40. | Suhkrupeet |
| 50. | Orgaaniline väetis |
| 60. | Õigused ühtse otsemaksete kava alusel makstavatele toetustele (välja arvatud eriõigused) |
| 70. | Õigused ühtse otsemaksete kava alusel antavatele eriõigustele |

10.

Piim

20.

Ammlehmatoetus

30.

Ute- ja kitsetoetus

40.

Suhkrupeet

50.

Orgaaniline väetis

60.

Õigused ühtse otsemaksete kava alusel makstavatele toetustele (välja arvatud eriõigused)

70.

Õigused ühtse otsemaksete kava alusel antavatele eriõigustele

Tuleb kasutada järgmisi andmerühmi:

E.QQ.   Kogus (märkida üksnes veergudesse N, I, O)

Kasutatakse järgmisi ühikuid:

| — | kategooriad 10 ja 40 (piim ja suhkrupeet): tsentnerid; |
| --- | --- |

—

kategooriad 10 ja 40 (piim ja suhkrupeet): tsentnerid;

| — | kategooriad 20 ja 30 (ammlehmatoetus ning ute- ja kitsetoetus): maksete aluseks olevad baasühikud; |
| --- | --- |

—

kategooriad 20 ja 30 (ammlehmatoetus ning ute- ja kitsetoetus): maksete aluseks olevad baasühikud;

| — | kategooria 50 (orgaaniline väetis): loomade arv konverteerituna standardühikutesse; |
| --- | --- |

—

kategooria 50 (orgaaniline väetis): loomade arv konverteerituna standardühikutesse;

| — | kategooria 60 (ühtne otsemaksete kava, välja arvatud eriõigused): õiguste/aaride arv; |
| --- | --- |

—

kategooria 60 (ühtne otsemaksete kava, välja arvatud eriõigused): õiguste/aaride arv;

| — | kategooria 70 (ühtse otsemaksete kava alusel antavad eriõigused): õiguste arv. |
| --- | --- |

—

kategooria 70 (ühtse otsemaksete kava alusel antavad eriõigused): õiguste arv.

E.QP.   Ostetud kvoot (märkida üksnes veergu N)

Tuleb märkida aruandeaasta jooksul makstud summa selliste kvootide või õiguste eest, millega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.QS.   Müüdud kvoot (märkida üksnes veergu N)

Tuleb märkida aruandeaasta jooksul saadud summa selliste kvootide või õiguste eest, millega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.OV.   Algseis (märkida üksnes veergu N)

Põllumajandustootja käsutuses olevate koguste väärtus algseisuga, olenemata sellest, kas need on saadud tasuta või ostetud, tuleb kirjendada kehtiva turuväärtusega, kui kvootidega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.CV.   Lõppseis (märkida üksnes veergu N)

Põllumajandustootja käsutuses olevate koguste väärtus lõppseisuga, olenemata sellest, kas need on saadud tasuta või ostetud, tuleb märkida kehtiva turuväärtusega, kui kvootidega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.PQ.   Liisitud või rendile võetud kvoodi maksed (märkida üksnes veergu I)

Kvootide või muude õiguste liisimise või rentimise eest makstud summa. Sisaldub ka tabeli H „Sisendid” kategoorias 5070 esitatud makstud renditasus.

E.RQ.   Liisitud või rendile antud kvoodist saadud tulu (märkida üksnes veergu I)

Kvootide või muude õiguste rentimise või liisimise eest saadud summa. Sisaldub ka tabeli I „Põllukultuurid” kategoorias 90900 (muud tooted ja tulud).

E.TX.   Maksud, lisamaks (veerg T)

Kategooria 10 (piim): piima lisamaks aruandeaasta toodangu eest, muudel juhtudel makstud summa.

TABELI E VEERUD

Veerg N on seotud omatava kvoodiga, veerg I rendile võetud kvoodiga, veerg O rendile antud kvoodiga ja veerg T maksudega.

Tabel F

Võlad

Tabeli ülesehitus

| Võlgade kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |

Võlgade kategooria

Kood (*)

| | Veerud |
| --- | --- |
| Andmerühm | Lühiajalised | Pikaajalised |
| S | L |
| OV | Algseis | | |
| CV | Lõppseis | | |

Veerud

Andmerühm

Lühiajalised

Pikaajalised

S

L

OV

Algseis

CV

Lõppseis

| Kood (*) | Kategooriate kirjeldus | S | L |
| --- | --- | --- | --- |
| 1010 | Tavapärane ärilaen | | |
| 1020 | Spetsiifiline ärilaen | | |
| 1030 | Perelaenud/eralaenud | | |
| 1040 | Muud kohustused | | |
| 2010 | Võlgnevused | | — |

Kood (*)

Kategooriate kirjeldus

S

L

1010

Tavapärane ärilaen

1020

Spetsiifiline ärilaen

1030

Perelaenud/eralaenud

1040

Muud kohustused

2010

Võlgnevused

—

Märgitud summad vastavad veel maksmata summadele, see tähendab lepingulistele laenudele, millest on maha arvatud juba tehtud tagasimaksed.

Tuleb kasutada järgmisi kategooriaid:

| | 1010. Võlg – tavapärane ärilaen – laenud, mida ei toetata ühegi laenu võtmist käsitleva avaliku poliitilise strateegiaga. |
| --- | --- |

1010. Võlg – tavapärane ärilaen – laenud, mida ei toetata ühegi laenu võtmist käsitleva avaliku poliitilise strateegiaga.

| | 1020. Võlg – spetsiifiline ärilaen – laenud, millele antakse avaliku poliitilise strateegia raames toetust (intressitoetused, tagatised jne). |
| --- | --- |

1020. Võlg – spetsiifiline ärilaen – laenud, millele antakse avaliku poliitilise strateegia raames toetust (intressitoetused, tagatised jne).

| | 1030. Võlg – perelaenud/eralaenud – laenud, mis on võetud füüsilise isiku käest, kuna tal on pere- või isiklikud sidemed võlgnikuga. |
| --- | --- |

1030. Võlg – perelaenud/eralaenud – laenud, mis on võetud füüsilise isiku käest, kuna tal on pere- või isiklikud sidemed võlgnikuga.

| | 1040. Muud kohustused – kohustused, mis ei ole laenud ega võlgnevused. |
| --- | --- |

1040. Muud kohustused – kohustused, mis ei ole laenud ega võlgnevused.

| | 2010. Võlgnevused – tarnijatele tagastamata summad. |
| --- | --- |

2010. Võlgnevused – tarnijatele tagastamata summad.

Tuleb märkida kaks andmerühma: algseis (OV) ja lõppseis (CV).

On kaks veergu: lühiajalised kohustused (S) ja pikaajalised kohustused (L).

Lühiajalised kohustused— põllumajandusettevõttega seotud alla aastase tähtajaga võlad ja muud kohustused.

Pikaajalised kohustused— põllumajandusettevõttega seotud aastase ja pikema tähtajaga võlad ja muud kohustused.

Tabel G

Käibemaks

Tabeli ülesehitus

| Käibemaksusüsteemi kategooria | Kood (*) | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Andmerühm | Käibemaksusüsteem | Muude kui investeeringutega seotud tehingute saldo | Investeeringutega seotud tehingute saldo |
| C | NI | I |
| VA | Põllumajandusettevõtte käibemaksusüsteemid | | | |

Käibemaksusüsteemi kategooria

Kood (*)

Andmerühm

Käibemaksusüsteem

Muude kui investeeringutega seotud tehingute saldo

Investeeringutega seotud tehingute saldo

C

NI

I

VA

Põllumajandusettevõtte käibemaksusüsteemid

| Kood (*) | Kategooriate kirjeldus |
| --- | --- |
| 1010 | Põllumajandusettevõtte peamine käibemaksusüsteem |
| 1020 | Põllumajandusettevõtte teisene käibemaksusüsteem |

Kood (*)

Kategooriate kirjeldus

1010

Põllumajandusettevõtte peamine käibemaksusüsteem

1020

Põllumajandusettevõtte teisene käibemaksusüsteem

| Mõlema kategooria käibemaksusüsteemide loetelu | C | NI | I |
| --- | --- | --- | --- |
| Tavapärane käibemaksusüsteem | 1 | — | — |
| Osalise tasaarvestuse süsteem | 2 | | |

Mõlema kategooria käibemaksusüsteemide loetelu

C

NI

I

Tavapärane käibemaksusüsteem

1

—

—

Osalise tasaarvestuse süsteem

2

Põllumajandusaruande rahalises vääringus andmeid väljendatakse ilma käibemaksuta.

Järgmised käibemaksuga seotud üksikasjalikud andmed tuleb esitada kategooriatena:

1010.   Põllumajandusettevõtte peamine käibemaksusüsteem

1.   Tavapärane käibemaksusüsteem— käibemaksusüsteem, mille puhul tagatakse, et see ei mõjuta põllumajandusettevõtte sissetulekuid, kuna maksuametile teatatakse käibemaksu jääk.

2.   Osalise tasaarvestuse süsteem— käibemaksusüsteem, mille puhul ei tagata, et see ei mõjuta põllumajandusettevõtte sissetulekuid, kuigi see võib sisaldada teatavat ligikaudset mehhanismi makstud ja saadud käibemaksu tasaarvestuseks.

1020.   Põllumajandusettevõtte teisene käibemaksusüsteem

Peamise käibemaksusüsteemi jaoks kindlaksmääratud koodid.

Põllumajandusettevõtte käibemaksusüsteemi jaoks on ainult üks andmerühm (VA). Veerge on kolm: käibemakssüsteemi kood (C), muude kui investeeringutega seotud tehingute saldo (NI) ja investeeringutega seotud tehingute saldo (I).

Tavapärase käibemaksusüsteemi kohta tehakse üksnes vastav märge. Kui põllumajandusettevõttes kohaldatakse käibemaksu osalise tasaarvestuse süsteemi, tuleb esitada ka muude kui investeeringutega seotud tehingute ja investeeringutega seotud tehingute käibemaksu bilanss.

Tabel H

Sisendid

Tabeli ülesehitus

| Sisendi kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |

Sisendi kategooria

Kood (*)

| | Veerud |
| --- | --- |
| Andmerühm | Väärtus | Kogus |
| V | Q |
| LM | Tööjõu ja seadmetega seotud kulud ja sisendid | | |
| SL | Põllumajandusloomadega seotud erikulud | | |
| SC | Põllukultuuridega seotud erikulud ja -sisendid | | |
| OS | Kõrvaltegevustega seotud erikulud | | |
| FO | Põllumajandusettevõtte üldkulud | | |

Veerud

Andmerühm

Väärtus

Kogus

V

Q

LM

Tööjõu ja seadmetega seotud kulud ja sisendid

SL

Põllumajandusloomadega seotud erikulud

SC

Põllukultuuridega seotud erikulud ja -sisendid

OS

Kõrvaltegevustega seotud erikulud

FO

Põllumajandusettevõtte üldkulud

| Kood (*) | Rühm | Kategooriate kirjeldus | V | Q |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1010 | LM | Tasustatud tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud | | — |
| 1020 | LM | Lepinguline töö ja masinate rentimine | | — |
| 1030 | LM | Masinate ja seadmete korrashoid | | — |
| 1040 | LM | Mootorikütus ja määrdeained | | — |
| 1050 | LM | Autokulud | | — |
| 2010 | SL | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt | | — |
| 2020 | SL | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt | | — |
| 2030 | SL | Sigade ostusööt | | — |
| 2040 | SL | Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt | | — |
| 2050 | SL | Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajandusettevõttes toodetud sööt | | — |
| 2060 | SL | Sigadele põllumajandusettevõttes toodetud sööt | | — |
| 2070 | SL | Kodulindudele ja muude väikeloomade põllumajandusettevõttes toodetud sööt | | — |
| 2080 | SL | Veterinaarkulud | | — |
| 2090 | SL | Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud | | — |
| 3010 | SC | Ostetud seemned ja seemikud | | — |
| 3020 | SC | Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud | | — |
| 3030 | SC | Väetised ja mullaparandusained | | — |
| 3031 | SC | Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku (N) kogus | — | |
| 3032 | SC | Mineraalväetistes kasutatud fosfori (P2O5) kogus | — | |
| 3033 | SC | Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi (K2O) kogus | — | |
| 3034 | SC | Ostetud sõnnik | | — |
| 3040 | SC | Taimekaitsevahendid | | — |
| 3090 | SC | Muud põllukultuuridega seotud erikulud | | — |
| 4010 | OS | Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4020 | OS | Taimekasvatussaaduste töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4030 | OS | Lehmapiima töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4040 | OS | Pühvlipiima töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4050 | OS | Lambapiima töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4060 | OS | Kitsepiima töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4070 | OS | Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud | | — |
| 4090 | OS | Kõrvaltegevustega seotud muud erikulud | | — |
| 5010 | FO | Hoonete korrashoid ja maaparandustööd | | — |
| 5020 | FO | Elektrienergia | | — |
| 5030 | FO | Kütteained | | — |
| 5040 | FO | Vesi | | — |
| 5051 | FO | Põllumajanduskindlustus | | — |
| 5055 | FO | Muud põllumajandusettevõtte kindlustused | | — |
| 5061 | FO | Maksud ja muud tasud | | — |
| 5062 | FO | Maa- ja hoonetemaksud | | — |
| 5070 | FO | Makstud renditasu kokku | | — |
| 5071 | FO | Maa eest tasutud rent | | — |
| 5080 | FO | Makstud intressid ja finantskulud | | — |
| 5090 | FO | Muud põllumajandusettevõtte üldkulud | | — |

Kood (*)

Rühm

Kategooriate kirjeldus

V

Q

1010

LM

Tasustatud tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud

—

1020

LM

Lepinguline töö ja masinate rentimine

—

1030

LM

Masinate ja seadmete korrashoid

—

1040

LM

Mootorikütus ja määrdeained

—

1050

LM

Autokulud

—

2010

SL

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt

—

2020

SL

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt

—

2030

SL

Sigade ostusööt

—

2040

SL

Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt

—

2050

SL

Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajandusettevõttes toodetud sööt

—

2060

SL

Sigadele põllumajandusettevõttes toodetud sööt

—

2070

SL

Kodulindudele ja muude väikeloomade põllumajandusettevõttes toodetud sööt

—

2080

SL

Veterinaarkulud

—

2090

SL

Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud

—

3010

SC

Ostetud seemned ja seemikud

—

3020

SC

Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud

—

3030

SC

Väetised ja mullaparandusained

—

3031

SC

Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku (N) kogus

—

3032

SC

Mineraalväetistes kasutatud fosfori (P2O5) kogus

—

3033

SC

Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi (K2O) kogus

—

3034

SC

Ostetud sõnnik

—

3040

SC

Taimekaitsevahendid

—

3090

SC

Muud põllukultuuridega seotud erikulud

—

4010

OS

Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud

—

4020

OS

Taimekasvatussaaduste töötlemisega seotud erikulud

—

4030

OS

Lehmapiima töötlemisega seotud erikulud

—

4040

OS

Pühvlipiima töötlemisega seotud erikulud

—

4050

OS

Lambapiima töötlemisega seotud erikulud

—

4060

OS

Kitsepiima töötlemisega seotud erikulud

—

4070

OS

Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud

—

4090

OS

Kõrvaltegevustega seotud muud erikulud

—

5010

FO

Hoonete korrashoid ja maaparandustööd

—

5020

FO

Elektrienergia

—

5030

FO

Kütteained

—

5040

FO

Vesi

—

5051

FO

Põllumajanduskindlustus

—

5055

FO

Muud põllumajandusettevõtte kindlustused

—

5061

FO

Maksud ja muud tasud

—

5062

FO

Maa- ja hoonetemaksud

—

5070

FO

Makstud renditasu kokku

—

5071

FO

Maa eest tasutud rent

—

5080

FO

Makstud intressid ja finantskulud

—

5090

FO

Muud põllumajandusettevõtte üldkulud

—

Põllumajandusettevõtte sisendid (kulud sularahas ja mitterahalisena ning valitud sisendite kogused) käsitlevad aruandeaastaga seotud põllumajandusettevõtte toodangu saamiseks vajalike tootmisvahendite „tarbimist” (sh ettevõttes toodetud sisendite ettevõttesisene tarbimine) või kõnealuste vahendite „tarbimist” aruandeaasta jooksul. Kui teatav kasutamine on osaliselt seotud nii erakasutuse kui ka põllumajandusettevõtte kuludega (nt elektrienergia, vesi, kütteained ja mootorikütus jne), kantakse põllumajandusaruandesse ainult põllumajandusettevõtte kulud. Samuti esitatakse isiklike autode kasutamise kuluosa vastavalt nende autode kasutamisele põllumajandusettevõtte tarbeks.

Aruandeaasta toodanguga seotud kulude arvutamisel tuleks aasta jooksul tehtud ostud (sh ettevõttesisene tarbimine) kohandada väärtuse muudatustega (sh muudatustega viljeluses). Iga punkti puhul tuleks esitada makstud kogukulude ja ettevõttesisese tarbimise maksumus eraldi.

Kui märgitud kulud tähistavad kogu sisendite „tarbimist” aruandeaasta jooksul, kuid ei vasta selle aasta toodangule, tuleks sisendivarude muutumine (kaasa arvatud saagikulud) märkida käibevahendeid käsitleva asjakohase koodi all.

Kui põllumajandusettevõtte tootmisallikaid (tasustatud või tasustamata tööjõud, masinad ja seadmed) kasutatakse põhivara suurendamiseks (masinate ehitamine või kapitaalremont, hoonete ehitamine, kapitaalremont või lammutamine, viljapuude istutamine või langetamine), siis ei arvata vastavaid kulusid – või hinnangulisi kulusid – põllumajandusettevõtte tegevuskuludesse. Igal juhul jäetakse tööjõukulud ning põhivara tootmiseks kulutatud töötunnid välja nii kuludest kui ka tööjõuga seotud andmetest. Erandjuhtudel, kui teatavaid põhivara tootmisega seotud kulusid (v.a tööjõu maksumus) ei saa eraldi välja arvutada (nt põllumajandusettevõttele kuuluva traktori kasutamine) ning need arvestatakse kulude hulka, tuleb kõigi kõnealuste põhivara tootmiseks tehtud kulutuste hinnanguline väärtus kanda tabelisse I „Põllukultuurid” põllukultuurikategooria koodiga 90900 „Muud”.

Põhivara „tarbimisega” seotud kulud väljendatakse kulumina, seega ei tuleks põhivara soetamise kulusid käsitada põllumajandusettevõtte kuludena. Kulumiga seotud juhised on esitatud tabelis D „Varad”.

Kuluartiklite kompenseerimisega seotud väljaminekuid aruandeaasta jooksul või hiljem (nt traktori õnnetusjuhtumijärgse remondi kulud, mis korvatakse kindlustuspoliisi või tsiviilvastutuse alusel) ei kanta põllumajandusettevõtte kuludesse ning vastavaid tulusid ei tuleks kanda põllumajandusettevõtte raamatupidamisarvestusse.

Ostetud varude edasimüügist saadud tulud tuleb vastavatest sisenditest maha arvata.

Kuludega seotud abi ja toetusi ei arvata vastavatest kuludest maha, vaid märgitakse asjakohaste koodidega 3100–3900 tabelisse M „Toetused” (vt kõnealuste koodidega seotud juhised). Investeerimisabi ja -toetused esitatakse tabelis D „Varad”.

Kuludesse kantakse igale kuluartiklile vastavate ostudega seotud väljaminekud.

Sisendid liigitatakse järgmiselt:

1010.   Tasustatud tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud

Käesolev punkt sisaldab järgmisi andmeid:

| — | tasustatud tööjõule sularahas makstud palgad ja töötasud, olenemata tasustamise alusest (tükitöö või tunnitöö), millest arvatakse maha kõik põllumajandusettevõtjale kui tööandjale makstavad sotsiaalmaksud, et kompenseerida makstud palka, mis ei vasta tegelikult tehtud tööle (nt töölt puudumine õnnetusjuhtumi, tööalase koolituse vms tõttu); |
| --- | --- |

—

tasustatud tööjõule sularahas makstud palgad ja töötasud, olenemata tasustamise alusest (tükitöö või tunnitöö), millest arvatakse maha kõik põllumajandusettevõtjale kui tööandjale makstavad sotsiaalmaksud, et kompenseerida makstud palka, mis ei vasta tegelikult tehtud tööle (nt töölt puudumine õnnetusjuhtumi, tööalase koolituse vms tõttu);

| — | töötasud ja loonuspalk (nt eluase, toitlustamine, majutamine, põllumajandustoodang jne); |
| --- | --- |

—

töötasud ja loonuspalk (nt eluase, toitlustamine, majutamine, põllumajandustoodang jne);

| — | tootlikkuse või erialase ettevalmistusega seotud palgalisad, kingitused, lisatasud, kasumiosa; |
| --- | --- |

—

tootlikkuse või erialase ettevalmistusega seotud palgalisad, kingitused, lisatasud, kasumiosa;

| — | muud tööjõuga seotud väljaminekud (töölevõtmise kulud); |
| --- | --- |

—

muud tööjõuga seotud väljaminekud (töölevõtmise kulud);

| — | tööandja kantavad ja töötaja nimel või tema eest makstavad sotsiaalkindlustusmaksed; |
| --- | --- |

—

tööandja kantavad ja töötaja nimel või tema eest makstavad sotsiaalkindlustusmaksed;

| — | tööõnnetuskindlustus. |
| --- | --- |

—

tööõnnetuskindlustus.

Põllumajandusettevõtja ja tasustamata tööjõu sotsiaalkindlustusmakseid ja isiklikke kindlustusmakseid ei käsitata põllumajandusettevõtte kuludena.

Tasustamata tööjõule makstud summasid (mis määratluse kohaselt on normaalpalgast väiksemad, vrd tasustamata tööjõu määratlusega) ei kanta põllumajandusaruandesse.

Põllumajandusettevõttes töötamise lõpetanud palgalistele pensionäridele makstavad toetused (sularahas või mitterahalisena) ei kuulu käesoleva punkti alla, vaid märgitakse koodi „Muud põllumajandusettevõtte üldkulud” alla.

1020.   Lepinguline töö ja masinate rentimine

Käesolev punkt sisaldab järgmisi andmeid:

| — | põllumajandusettevõttes lepingu alusel tehtud töödega seotud kogukulu(tuse)d. See sisaldab üldjuhul seadmete kasutamisega (sh kütus) ja tööga seotud kulu. Kui leping hõlmab ka kasutatud materjali (v.a kütus, nt taimekaitsevahendid, väetised ja seemned) maksumust, tuleks kõnealuste materjalide kulu maha arvata. Kõnealune summa (vajaduse korral selle hinnanguline suurus) tuleks kanda vastava kuluartikli alla (nt pestitsiidid tuleb kanda koodi 3040 „Taimekaitsevahendid” alla); |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõttes lepingu alusel tehtud töödega seotud kogukulu(tuse)d. See sisaldab üldjuhul seadmete kasutamisega (sh kütus) ja tööga seotud kulu. Kui leping hõlmab ka kasutatud materjali (v.a kütus, nt taimekaitsevahendid, väetised ja seemned) maksumust, tuleks kõnealuste materjalide kulu maha arvata. Kõnealune summa (vajaduse korral selle hinnanguline suurus) tuleks kanda vastava kuluartikli alla (nt pestitsiidid tuleb kanda koodi 3040 „Taimekaitsevahendid” alla);

| — | põllumajandusettevõtte töötajate kasutatavate masinate rendikulud. Renditud masinate kasutamisega seonduv kütusekulu tuleb kanda koodi 1040 „Mootorikütus ja määrdeained” alla; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtte töötajate kasutatavate masinate rendikulud. Renditud masinate kasutamisega seonduv kütusekulu tuleb kanda koodi 1040 „Mootorikütus ja määrdeained” alla;

| — | põllumajandusettevõtte töötajate kasutatavate masinate liisingukulud. Liisitud masinate kütuse- ja hoolduskulud tuleks kirjendada asjaomaste koodide alla (koodid 1030 „Masinate ja seadmete korrashoid” ja 1040 „Mootorikütus ja määrdeained”). |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtte töötajate kasutatavate masinate liisingukulud. Liisitud masinate kütuse- ja hoolduskulud tuleks kirjendada asjaomaste koodide alla (koodid 1030 „Masinate ja seadmete korrashoid” ja 1040 „Mootorikütus ja määrdeained”).

1030.   Masinate ja seadmete korrashoid

Masinate ja seadmete hooldamise ja väikeremondiga seotud kulud, mis ei mõjuta seadmete turuväärtust (väljamaksed mehhaanikule, varuosade maksumus jne).

Selle punkti alla kuuluvad väikeseadmete ostud, sadulsepatööde ja hobuserautamisega seotud kulud, rehvide, taimelavade, tervist kahjustavate tööde tegemiseks vajalike kaitseriietuse ja seadmete üldiseks puhastamiseks vajalike detergentide ostud ning isiklike autodega seotud kuluosa vastavalt nende kasutamisele põllumajandusettevõtte tarbeks (vt ka kood 1050). Detergendid loomakasvatuses kasutatavate seadmete (nt lüpsimasinad) puhastamiseks kirjendatakse koodi 2090 „Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud” alla.

Kapitaalremont, mis suurendab seadmete väärtust võrreldes nende remondieelse väärtusega, jäetakse käesoleva koodi alt välja (vt ka juhised kulumi kohta tabelis D „Varad”).

1040.   Mootorikütus ja määrdeained

Käesoleva punkti alla kuulub isiklike autode kütuse ja määrdeainete kuluosa vastavalt nende autode kasutamisele põllumajandusettevõtte tarbeks (vt ka kood 1050).

Toodete kasutamise korral nii mootorikütuse kui ka kütteainena jaotatakse kogusumma kahe koodi vahel:

| 1040. | „Mootorikütus ja määrdeained” |
| --- | --- |
| 5030. | „Kütteained”. |

1040.

„Mootorikütus ja määrdeained”

5030.

„Kütteained”.

1050.   Autokulud

Põllumajandusettevõtte isiklike autodega seotud kuluosa meelevaldse arvutamise korral (nt kindel summa kilomeetri kohta) märgitakse kõnealused kulud käesoleva koodi alla.

Sööt

Kasutatud sööt jaotatakse ostusöödaks ning põllumajandusettevõttes toodetud söödaks.

Ostusööda hulka kuuluvad lakukivid, piimatooted (ostetud või põllumajandusettevõttesse tagastatud) ning tooted sööda säilitamiseks ja ladustamiseks ning samuti söödale võtmise, kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluvate ühiskarjamaade kasutamise ning kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluva söödamaa rentimisega seotud kulud. Sisseostetud allapanu ja põhk kuuluvad samuti ostusööda hulka.

Kariloomade ostusööt jaotatakse jõusöödaks ja koresöödaks (sh söödale võtmine ning kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluvate ühiskarjamaade, karjamaade ja söödamaade kasutamisega seotud kulud ning ostetud allapanu ja õled).

Koodi 2010 „Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt” alla kuuluvad eelkõige õlikoogid, segajõusööt, teravili, rohukuivised, kuivatatud suhkrupeedilõigud, kalajahu, piim ja piimasaadused, mineraalained ning sellise sööda säilitamiseks ja ladustamiseks ettenähtud tooted.

Koresööda, nt silo tootmiseks lepingu alusel tehtud tööga seotud kulutused kantakse koodi 1020 „Lepinguline töö ja masinate rentimine” alla.

Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud sööda hulka kuuluvad põllumajandusettevõtte müügitooted, mida kasutatakse söödana (sh piim ja piimatooted, kuid mitte vasikate poolt udarast imetud piim, mida ei võeta arvesse). Põllumajandusettevõttes toodetud allapanu ja põhk võetakse arvesse ainult juhul, kui need kuuluvad asjaomase piirkonna ja asjaomase aasta müügitoodete hulka.

Kasutatakse järgmisi alamkategooriaid:

| | Ostusööt: | 2010 Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt |
| --- | --- | --- |

Ostusööt:

2010 Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt

| | 2020 Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt |
| --- | --- |

2020 Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt

| | 2030 Sigade ostusööt |
| --- | --- |

2030 Sigade ostusööt

| | 2040 Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt |
| --- | --- |

2040 Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt

| | Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud sööt: | 2050 Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajandusettevõttes toodetud sööt |
| --- | --- | --- |

Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud sööt:

2050 Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajandusettevõttes toodetud sööt

| | 2060 Sigadele põllumajandusettevõttes toodetud sööt |
| --- | --- |

2060 Sigadele põllumajandusettevõttes toodetud sööt

| | 2070 Kodulindudele ja muudele väikeloomadele põllumajandusettevõttes toodetud sööt |
| --- | --- |

2070 Kodulindudele ja muudele väikeloomadele põllumajandusettevõttes toodetud sööt

2080.   Veterinaarkulud

Veterinaartasude ja ravimitega seotud kulud.

2090.   Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud

Kõik loomakasvatusega otseselt seotud kulud, mis ei kuulu tabeli H eraldi koodide alla: paaritustasud, kunstlik seemendus, kastreerimine, piimaproovid, tõuraamatutesse märkimine ja registreerimine, detergendid loomakasvatuses kasutatavate seadmete (nt lüpsimasinad) puhastamiseks, loomakasvatustoodangu pakkematerjal, loomakasvatustoodangu ettevõttevälised ladustamise ja pakendamise kulud, põllumajandusettevõtte loomakasvatustoodangu turustamise kulud, liigse sõnniku kõrvaldamise kulud jne. See hõlmab ka loomade eluruumideks või nendega seotud toodete ladustamiseks kasutatavate hoonete lühiajalist rentimist. See ei hõlma loomakasvatustoodangu töötlemise erikulusid, mis on kantud tabeli H koodide 4030–4070 alla.

3010.   Ostetud seemned ja seemikud

Kõik ostetud seemned ja seemikud, sh sibulad, juuremugulad ja mugulad. Uute istandike jaoks ostetud noorte puude ja põõsaste ostukulusid käsitatakse investeeringuna, mis tuleks märkida kas tabelisse D koodi 2010 „Bioloogilised varad – taimed” alla või koodi 5010 „Metsamaa, sh kasvav mets” alla. Väiksema ulatusega ümberistutamiseks ettenähtud noorte puude ja põõsastega seotud kulud tuleb siiski märkida aruandeaasta kulude hulka ning esitada käesoleva koodi all, v.a põllumajandusettevõtte juurde kuuluvate metsadega seotud kulud, mis kantakse koodi 4010 „Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud” alla.

Selle koodi alla kantakse ka seemnete töötlemise (sorteerimine, desinfektsioon) kulud.

3020.   Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud

Kõik põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud (sh sibulad, juuremugulad ja mugulad).

3030.   Väetised ja mullaparandusained

Kõik ostetud väetised ja mullaparandusained (nt lubi), sh kompost, kütteturvas ja sõnnik (v.a põllumajandusettevõttes toodetud sõnnik).

Põllumajandusettevõtte juurde kuuluvate metsade jaoks kasutatud väetised ja mullaparandusained kantakse koodi 4010 „Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud” alla.

3031.   Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku (N) kogus

Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku üldkogus (kaal), mida hinnatakse mineraalväetiste koguse ja nende lämmastikusisalduse põhjal.

3032.   Mineraalväetistes kasutatud fosfori (P2O5) kogus

Mineraalväetistes kasutatud fosfori üldkogus (kaal) (P2O5-na), mida hinnatakse mineraalväetiste koguse ja nende fosforisisalduse põhjal.

3033.   Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi (K2O) kogus

Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi üldkogus (kaal) (K2O-na), mida hinnatakse mineraalväetiste koguse ja nende kaaliumisisalduse põhjal.

3034.   Ostetud sõnnik

Ostetud sõnniku väärtus.

3040.   Taimekaitsevahendid

Kõik vahendid, mida kasutatakse saagi ja taimede kaitsmiseks putukkahjurite ja taimehaiguste, röövloomade, ebasoodsate ilmastikutingimuste jms eest (insektitsiidid, fungitsiidid, herbitsiidid, mürksöödad, linnupeletusvahendid, rahekaitsed, öökülmavastased vahendid jne). Kui taimekaitsetöid teostab tööettevõtja ja kasutatud kaitsevahenditega seotud kulusid ei saa eraldi kindlaks määrata, kantakse kulude kogusumma koodi 1020 „Lepinguline töö ja masinate rentimine” alla.

Põllumajandusettevõtte juurde kuuluvate metsade jaoks kasutatud kaitsematerjalid kantakse koodi 4010 „Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud” alla.

3090.   Muud põllukultuuridega seotud erikulud

Kõik taimekasvatusega (sh püsirohumaad ja rohumaad) otseselt seotud kulud, mis ei kuulu muude kuluartiklite alla: pakke- ja sidumismaterjal, nöörid ja köied, mullaanalüüsidega seotud kulud, põllumajandusnäitustega seotud kulud, plastkatted (nt maasikakasvatuses), põllukultuuride säilitusvahendid, saagi ettevõttevälise ladustamise ja pakendamise kulud, põllumajandusettevõtte taimsete toodete turustamise kulud, summad turustamiseks ettenähtud kasvavate põllukultuuride ostmiseks või turustamiseks ettenähtud põllukultuuride kasvatamise eesmärgil maa rentimiseks lühemaks ajaks kui üks aasta, põllumajandusettevõttes töödeldavate viinamarjade ja oliivide varud jne. See ei hõlma muude põllukultuuride kui viinamarjade ja oliivide töötlemise kulusid, mis tuleb kanda koodi 4020 alla. See hõlmab ka turustamiseks ettenähtud kultuuride jaoks kasutatavate hoonete lühiajalist rentimist.

4010.   Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud

Väetised, taimekaitsevahendid, mitmesugused erikulud. Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4020.   Taimekasvatussaaduste töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud taimekasvatussaaduste töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4030.   Lehmapiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud lehmapiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4040.   Pühvlipiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud pühvlipiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4050.   Lambapiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud pühvlipiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4060.   Kitsepiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud kitsepiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4070.   Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ning muud liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud, mida ei ole märgitud koodide 4030–4060 all (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4090.   Kõrvaltegevustega seotud muud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud toorained ja muud kõrvaltegevustega seotud erikulud. Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

5010.   Hoonete korrashoid ja maaparandustööd

Hoonete ja rajatiste, sh kasvuhoonete, raamide ja tugirajatiste korrashoid (rendilepingu alusel) ning maaparandustööd. Hoonete ja rajatiste korrashoiuks ostetud ehitusmaterjalidega seotud kulud märgitakse käesoleva koodi alla.

Uuteks investeeringuteks vajalike ehitusmaterjalide ost tuleks kanda tabeli D „Varad” veeru „Investeeringud/ostud” asjakohaste koodide alla.

Hoonete väärtust suurendavate kapitaalremontide (suur tehnohooldus) kulud ei kuulu käesoleva koodi alla. Kõnealused kulud märgitakse investeeringuna tabeli D koodi 3030 „Põllumajanduslikud tootmishooned” alla.

5020.   Elektrienergia

Põllumajandusettevõttes kasutatava elektri kogutarbimine.

5030.   Kütteained

Põllumajandusettevõttes kasutatava kütteaine kogutarbimine, sh kasvuhoonete kütmine.

5040.   Vesi

Veevärgiga liitumisega ning igasuguse põllumajandusettevõttes vajaliku veetarbimisega seotud kulud, sh niisutamine. Põllumajandusettevõttele kuuluvate veeseadmete kasutamise kulud kantakse asjakohaste koodide alla: masinate ja seadmete kulum, masinate ja seadmete korrashoid, mootorikütus, elektrienergia.

5051.   Põllumajanduskindlustus

Kindlustuskulu, mis hõlmab põllumajanduslikust tootmisest saadavat tulu või selle osi, sealhulgas kindlustus loomade surma ning saagikadude jne vastu.

5055.   Muud põllumajandusettevõtte kindlustused

Kõik põllumajandusettevõttes esinevaid muid riske (v.a põllumajandusega seotud) katvad kindlustusmaksed, mis hõlmavad põllumajandusettevõtja tsiviilvastutuskindlustust ning tulekahju- ja üleujutuskindlustust, v.a käesoleva tabeli koodi 1010 alla kuuluv tööõnnetuskindlustus. See hõlmab ka hoonete kindlustusmakseid.

5061.   Põllumajandusettevõtte maksud ja muud tasud

Kõik põllumajandusettevõttega seotud maksud ja muud tasud, sh keskkonnakaitsemeetmetega seotud maksud, (kuid) välja arvatud käibemaks ning maa, hoonete või tööjõuga seotud maksud. Põllumajandusettevõtja otsene tulumaks ei kuulu põllumajandusettevõtte kulude hulka.

5062.   Kinnisasjamaksud ja muud sellega seotud koormatised

Omaniku valduses ja loonusrendile antud maa ja hoonete eest makstavad maksud, lõivud ja muud omandiga seotud koormatised.

5070.   Makstud renditasu

Makstud renditasu (sularahas või mitterahalisena) renditud maa, hoonete, kvootide ja muude põllumajandusettevõtte õiguste eest. Kirjendada tuleks ainult taluhoonete ja muude renditud hoonete põllumajandusettevõttega seotud osa. Selliste kvootide liisimis- ja rendikulud, mis ei ole maaga seotud, tuleks kanda ka tabelisse E.

5071.   Sealhulgas maa eest tasutud rent

5080.   Makstud intressid ja finantskulud

Põllumajandusettevõtte tarbeks võetud laenukapitalilt (laenud) makstavad intressid ja finantskulud. Selle teabe esitamine on kohustuslik.

Intressitoetust ei lahutata, vaid kantakse tabelisse M koodi 3550 alla.

5090.   Muud põllumajandusettevõtte üldkulud

Kõik muud eespool osutatud koodide all nimetamata põllumajandusettevõtte pidamise kulud (raamatupidamistasud, sekretäriteenuste- ja kontorikulud, telefonimaksud, mitmesugused osamaksud ja liikmemaksud jne).

Tabel I

Põllukultuurid

Tabeli ülesehitus

| Põllukultuuri kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- |
| Põllukultuuri tüüp | Kood (**) |
| Puuduvad andmed | Kood (***) |
| Andmerühm | Veerud |
| Kogupindala | sh niisutatav ala | sh energiakultuuride viljelemiseks kasutatav ala | sh GMOde viljelemiseks kasutatav ala | Kogus | Väärtus |
| TA | IR | EN | GM | Q | V |
| A | Pindala | | | | | — | — |
| OV | Algseis | — | — | — | — | — | |
| CV | Lõppseis | — | — | — | — | — | |
| PR | Toodang | — | — | — | — | | — |
| SA | Müük | — | — | — | — | | |
| FC | Põllumajandusettevõtte omatarbimine ja mitterahalised hüvitised | — | — | — | — | — | |
| FU | Ettevõttesisene tarbimine | — | — | — | — | — | |

Põllukultuuri kategooria

Kood (*)

Põllukultuuri tüüp

Kood (**)

Puuduvad andmed

Kood (***)

Andmerühm

Veerud

Kogupindala

sh niisutatav ala

sh energiakultuuride viljelemiseks kasutatav ala

sh GMOde viljelemiseks kasutatav ala

Kogus

Väärtus

TA

IR

EN

GM

Q

V

A

Pindala

—

—

OV

Algseis

—

—

—

—

—

CV

Lõppseis

—

—

—

—

—

PR

Toodang

—

—

—

—

—

SA

Müük

—

—

—

—

FC

Põllumajandusettevõtte omatarbimine ja mitterahalised hüvitised

—

—

—

—

—

FU

Ettevõttesisene tarbimine

—

—

—

—

—

Põllukultuuri kategooria jaoks tuleb kasutada järgmisi koode:

| Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Terade (sh seemne) saamiseks kasvatatav teravili |
| 10110 | Pehme nisu ja speltanisu |
| 10120 | Kõva nisu |
| 10130 | Rukis |
| 10140 | Oder |
| 10150 | Kaer |
| 10160 | Maisiterad |
| 10170 | Riis |
| 10190 | Muu terade saamiseks kasvatatav teravili |
| Terade (sh seemnete ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad kultuurid |
| 10210 | Hernes, põlduba ja maguslupiin |
| 10220 | Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes |
| 10290 | Muud valgurikkad kultuurid |
| 10300 | Kartul (sh varajane ja seemnekartul) |
| 10310 | Tärklisekartulid |
| 10390 | Muud kartulid |
| 10400 | Suhkrupeet (v.a seeme) |
| 10500 | Söödajuurvili ja muguljuurvili (v.a seeme) |
| Tehnilised kultuurid |
| 10601 | Tubakatooted |
| 10602 | Humal |
| 10603 | Puuvill |
| 10604 | Raps ja rüps |
| 10605 | Päevalill |
| 10606 | Soja |
| 10607 | Linaseemned (õlilina) |
| 10608 | Muud õliseemnekultuurid |
| 10609 | Lina |
| 10610 | Harilik kanep |
| 10611 | Muud kiukultuurid |
| 10612 | Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed |
| 10613 | Suhkruroog |
| 10690 | Mujal nimetamata tehnilised kultuurid |
| Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mis kasvavad |
| avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all |
| 10711 | põllul |
| 10712 | aiamaal |
| 10720 | klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all |
| Kõigi koodi „Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad” alla kuuluvate alamrubriikide üksikasjad: |
| 10731 | Lillkapsas ja spargelkapsas |
| 10732 | Aedsalat |
| 10733 | Tomatid |
| 10734 | Suhkrumais |
| 10735 | Sibulad |
| 10736 | Küüslauk |
| 10737 | Porgandid |
| 10738 | Maasikad |
| 10739 | Melonid |
| 10790 | Muud |
| Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) |
| 10810 | Avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all |
| 10820 | Klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all |
| Kõigi koodi „Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)” alla kuuluvate alamrubriikide üksikasjad: |
| 10830 | Lillesibulad, juure- ja varremugulad |
| 10840 | Lõikelilled ja lillepungad |
| 10850 | Õis- ja dekoratiivtaimed |
| Haljalt koristatud taimed |
| 10910 | Ajutine rohumaa |
| Muud haljalt koristatud taimed: |
| 10921 | Haljasmais |
| 10922 | Liblikõielised taimed |
| 10923 | Muud mujal nimetamata taimed, mis on koristatud haljalt |
| 11000 | Viljelusmaa seemned ja seemikud |
| 11100 | Muud põllukultuurid |
| Kesa |
| 11210 | Toetusteta kesa |
| 11220 | Kesa, mille suhtes kohaldatakse toetusi ja mis ei ole majanduslikus kasutuses |
| 11300 | Külvivalmis rendile antav maa, sh töötajatele mitterahalise tasuna kasutamiseks antav maa. |
| 20000 | Koduaiad |
| Püsirohumaa |
| 30100 | Karjamaa ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa |
| 30200 | Looduslik rohumaa |
| 30300 | Püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse toetusi |
| Püsikultuurid |
| Puuviljasordid, sellest |
| 40111 | õunad |
| 40112 | pirnid |
| 40113 | virsikud ja nektariinid |
| 40114 | muud parasvöötme puuviljad |
| 40115 | lähistroopika- või troopikavöötme puuviljad |
| 40120 | Marjasordid |
| 40130 | Pähklid |
| Tsitruseistandikud |
| 40210 | Apelsinid |
| 40220 | Tangeriinid, mandariinid, klementiinid ja muud samalaadsed väikesed puuviljad |
| 40230 | Sidrunid |
| 40290 | Muud tsitrusviljad |
| Oliiviistandikud |
| 40310 | Lauaoliivid |
| 40320 | Oliivid õli tootmiseks (müüakse viljadena) |
| 40330 | Oliiviõli |
| 40340 | Oliivikasvatuse kõrvalsaadused |
| Viinamarjaistandikud |
| 40411 | Viinamarjad kaitstud päritolunimetusega (KPN) kvaliteetveini tootmiseks |
| 40412 | Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) kvaliteetveini tootmiseks |
| 40420 | Muud veinid |
| 40430 | Lauaviinamarjad |
| 40440 | Rosinad |
| 40451 | Viinamarjad kaitstud päritolunimetusega (KPN) kvaliteetveini tootmiseks |
| 40452 | Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) kvaliteetveini tootmiseks |
| 40460 | Viinamarjad muude veinide tootmiseks |
| 40470 | Mitmesugused viinamarjatooted: viinamarjavirre, mahl, brändi, äädikas ja muud põllumajandusettevõttes valmistatud tooted |
| 40480 | Viinamarjakasvatuse kõrvalsaadused (pressimisjäägid, käärimissete) |
| 40500 | Puukoolid |
| Muud püsikultuurid |
| 40610 | Jõulupuud |
| 40690 | Muud |
| 40700 | Püsikultuurid katmikalal |
| 40800 | Noorte istandike kasv |
| Muu maa |
| 50100 | Kasutamata põllumajandusmaa |
| 50200 | Metsamaad |
| 50210 | sellest lühikese raieringiga madalmets |
| 50900 | Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa, viljatu maa) |
| 60000 | Seened |
| Muud tooted ja tulud |
| 90100 | Põllumajandusmaa rentimisest saadud tulu |
| 90200 | Ühegi põllukultuuriga sidumata saagikindlustusest saadud hüvitis |
| 90300 | Põllukultuuride kõrvalsaadused, v.a viinamarja- ja oliivikasvatuse kõrvalsaadused |
| 90310 | Põhk |
| 90320 | Suhkrupeedi pealsed |
| 90330 | Muud kõrvalsaadused |
| 90900 | Muud |

Kood (*)

Kirjeldus

Terade (sh seemne) saamiseks kasvatatav teravili

10110

Pehme nisu ja speltanisu

10120

Kõva nisu

10130

Rukis

10140

Oder

10150

Kaer

10160

Maisiterad

10170

Riis

10190

Muu terade saamiseks kasvatatav teravili

Terade (sh seemnete ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad kultuurid

10210

Hernes, põlduba ja maguslupiin

10220

Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes

10290

Muud valgurikkad kultuurid

10300

Kartul (sh varajane ja seemnekartul)

10310

Tärklisekartulid

10390

Muud kartulid

10400

Suhkrupeet (v.a seeme)

10500

Söödajuurvili ja muguljuurvili (v.a seeme)

Tehnilised kultuurid

10601

Tubakatooted

10602

Humal

10603

Puuvill

10604

Raps ja rüps

10605

Päevalill

10606

Soja

10607

Linaseemned (õlilina)

10608

Muud õliseemnekultuurid

10609

Lina

10610

Harilik kanep

10611

Muud kiukultuurid

10612

Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed

10613

Suhkruroog

10690

Mujal nimetamata tehnilised kultuurid

Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mis kasvavad

avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all

10711

põllul

10712

aiamaal

10720

klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all

Kõigi koodi „Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad” alla kuuluvate alamrubriikide üksikasjad:

10731

Lillkapsas ja spargelkapsas

10732

Aedsalat

10733

Tomatid

10734

Suhkrumais

10735

Sibulad

10736

Küüslauk

10737

Porgandid

10738

Maasikad

10739

Melonid

10790

Muud

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)

10810

Avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all

10820

Klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all

Kõigi koodi „Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)” alla kuuluvate alamrubriikide üksikasjad:

10830

Lillesibulad, juure- ja varremugulad

10840

Lõikelilled ja lillepungad

10850

Õis- ja dekoratiivtaimed

Haljalt koristatud taimed

10910

Ajutine rohumaa

Muud haljalt koristatud taimed:

10921

Haljasmais

10922

Liblikõielised taimed

10923

Muud mujal nimetamata taimed, mis on koristatud haljalt

11000

Viljelusmaa seemned ja seemikud

11100

Muud põllukultuurid

Kesa

11210

Toetusteta kesa

11220

Kesa, mille suhtes kohaldatakse toetusi ja mis ei ole majanduslikus kasutuses

11300

Külvivalmis rendile antav maa, sh töötajatele mitterahalise tasuna kasutamiseks antav maa.

20000

Koduaiad

Püsirohumaa

30100

Karjamaa ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa

30200

Looduslik rohumaa

30300

Püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse toetusi

Püsikultuurid

Puuviljasordid, sellest

40111

õunad

40112

pirnid

40113

virsikud ja nektariinid

40114

muud parasvöötme puuviljad

40115

lähistroopika- või troopikavöötme puuviljad

40120

Marjasordid

40130

Pähklid

Tsitruseistandikud

40210

Apelsinid

40220

Tangeriinid, mandariinid, klementiinid ja muud samalaadsed väikesed puuviljad

40230

Sidrunid

40290

Muud tsitrusviljad

Oliiviistandikud

40310

Lauaoliivid

40320

Oliivid õli tootmiseks (müüakse viljadena)

40330

Oliiviõli

40340

Oliivikasvatuse kõrvalsaadused

Viinamarjaistandikud

40411

Viinamarjad kaitstud päritolunimetusega (KPN) kvaliteetveini tootmiseks

40412

Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) kvaliteetveini tootmiseks

40420

Muud veinid

40430

Lauaviinamarjad

40440

Rosinad

40451

Viinamarjad kaitstud päritolunimetusega (KPN) kvaliteetveini tootmiseks

40452

Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) kvaliteetveini tootmiseks

40460

Viinamarjad muude veinide tootmiseks

40470

Mitmesugused viinamarjatooted: viinamarjavirre, mahl, brändi, äädikas ja muud põllumajandusettevõttes valmistatud tooted

40480

Viinamarjakasvatuse kõrvalsaadused (pressimisjäägid, käärimissete)

40500

Puukoolid

Muud püsikultuurid

40610

Jõulupuud

40690

Muud

40700

Püsikultuurid katmikalal

40800

Noorte istandike kasv

Muu maa

50100

Kasutamata põllumajandusmaa

50200

Metsamaad

50210

sellest lühikese raieringiga madalmets

50900

Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa, viljatu maa)

60000

Seened

Muud tooted ja tulud

90100

Põllumajandusmaa rentimisest saadud tulu

90200

Ühegi põllukultuuriga sidumata saagikindlustusest saadud hüvitis

90300

Põllukultuuride kõrvalsaadused, v.a viinamarja- ja oliivikasvatuse kõrvalsaadused

90310

Põhk

90320

Suhkrupeedi pealsed

90330

Muud kõrvalsaadused

90900

Muud

Põllukultuuriliikide koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (**) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse töödeldud toodete, varude ja kõrvalsaaduste puhul. |
| 1 | Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur: põllul kasvatatavad põhikultuurid ja kombineeritud kultuurid hõlmavad järgmist:






  — | üksikkultuurid, st teataval maa-alal aruandeaastal ainsana kasvavad kultuurid; |

Kood (**)

Kirjeldus

0

Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse töödeldud toodete, varude ja kõrvalsaaduste puhul.

1

Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur: põllul kasvatatavad põhikultuurid ja kombineeritud kultuurid hõlmavad järgmist:

—

üksikkultuurid, st teataval maa-alal aruandeaastal ainsana kasvavad kultuurid;

| — | segakultuurid: koos külvatud, haritud ja koristatud kultuurid, mis moodustavad lõpptootena segu; |
| --- | --- |

—

segakultuurid: koos külvatud, haritud ja koristatud kultuurid, mis moodustavad lõpptootena segu;

| — | kultuurid, mis jäävad teataval maa-alal aruandeaasta jooksul järjestikku kasvatatavatest kultuuridest põllule kõige pikemaks ajaks; |
| --- | --- |

—

kultuurid, mis jäävad teataval maa-alal aruandeaasta jooksul järjestikku kasvatatavatest kultuuridest põllule kõige pikemaks ajaks;

| — | teatava aja jooksul ühel maa-alal kasvavad kultuurid, millest igaüks annab aruandeaastal selgesti eristatava saagi. Üldpindala jagatakse kõnealuste kultuuride vahel proportsionaalselt iga kultuuri all tegelikult oleva maaga; |
| --- | --- |

—

teatava aja jooksul ühel maa-alal kasvavad kultuurid, millest igaüks annab aruandeaastal selgesti eristatava saagi. Üldpindala jagatakse kõnealuste kultuuride vahel proportsionaalselt iga kultuuri all tegelikult oleva maaga;

| — | avamaal kasvatatavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad. |
| --- | --- |

—

avamaal kasvatatavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad.

2

Põllul kasvatatavad kultuurid – järelkultuur(id): põllul kasvavad järelkultuurid on aruandeaasta jooksul teataval maa-alal järjestikku kasvatatavad kultuurid, mida ei käsitata põhikultuuridena.

3

Avamaal kasvatatavad aiakultuurid ja -lilled: avamaa aiakultuurid ja -lilled on värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse aias avamaal, ning avamaal kasvatatavad lilled ja dekoratiivtaimed.

4

Ligipääsetava kaitsekatte all kasvatatavad kultuurid: ligipääsetava kaitsekatte all kasvatavad kultuurid on katmikalal kasvatatavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, lilled ja dekoratiivtaimed (üheaastased või mitmeaastased) ning püsikultuurid.

Puuduvate andmete koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (***) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Ei ole puuduvaid andmeid. |
| 1 | Pindala kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui mingi kultuuri all oleva maa-ala suurus ei ole teada, näiteks juhul kui turustamise eesmärgil on taimekasvatustoodang saadud põllukultuuridest, mis on ostetud kõrrel või mis on saadud vähem kui aastaks ajutiselt rendile võetud maa-alalt, ning samuti toodangu puhul, mis on saadud taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena. |
| 2 | Toodangu (lepingu alusel kasvatatavad kultuurid) kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida lepingu alusel kasvatatavate kultuuride puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut. |
| 3 | Toodangu (muud kui lepingu alusel kasvatatavad kultuurid) kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut ning tegemist ei ole lepingu alusel kasvatatavate kultuuridega. |
| 4 | Pindala ja toodangu kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui puudu on pindala ja tegelik toodang. |

Kood (***)

Kirjeldus

0

Ei ole puuduvaid andmeid.

1

Pindala kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui mingi kultuuri all oleva maa-ala suurus ei ole teada, näiteks juhul kui turustamise eesmärgil on taimekasvatustoodang saadud põllukultuuridest, mis on ostetud kõrrel või mis on saadud vähem kui aastaks ajutiselt rendile võetud maa-alalt, ning samuti toodangu puhul, mis on saadud taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena.

2

Toodangu (lepingu alusel kasvatatavad kultuurid) kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida lepingu alusel kasvatatavate kultuuride puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut.

3

Toodangu (muud kui lepingu alusel kasvatatavad kultuurid) kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut ning tegemist ei ole lepingu alusel kasvatatavate kultuuridega.

4

Pindala ja toodangu kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui puudu on pindala ja tegelik toodang.

Aruandeaasta taimekasvatusega seotud teave tuleb sisestada tabeli I „Põllukultuurid” vormingus. Teave iga põllukultuuri kohta tuleb kirjendada eraldi tabelisse. Tabeli sisu määratakse kindlaks valitud põllukultuuri kategooria koodi, põllukultuuri liigi koodi ja puuduvate andmete koodiga.

Üksikasjalik teave kartulite (koodid 10310, 10390), värskete köögiviljade, melonite ja maasikate (koodid 10731, 10732, 10733, 10734, 10735, 10736, 10737, 10738, 10739, 10790), lillede ja dekoratiivtaimede (koodid 10830, 10840, 10850) ning kõrvalsaaduste (koodid 90310, 90320, 90330) kohta tuleb esitada üksnes siis, kui asjaomane teave on olemas põllumajandusettevõtte raamatupidamisarvestuses.

TABELI I ANDMERÜHMAD

Tabelis I on seitse andmerühmi käsitlevat rida. Need on pindala (A), algseis (OV), lõppseis (CV), toodang (PR), müük (SA), põllumajandusettevõtte omatarbimine ja mitterahalised hüvitised (FC) ning ettevõttesisene tarbimine (FU).

Tabelis I on kuus veergu, millesse tuleb iga kultuuri kohta märkida kogupindala (TA), ala, mida niisutatakse (IR), ala, mida kasutatakse energiakultuuride viljelemiseks (EN), ala, mida kasutatakse geneetiliselt muundatud kultuuride viljelemiseks (GM), toodangu kogus ja müügi maht (Q) ja väärtus (V). Järgnevalt on iga andmerühma kohta märgitud, millise veerud tuleb täita.

A   Pindala

Pindala (A) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida kogupindala (TA), niisutatav ala (IR), energiakultuuride viljelemiseks kasutatav ala (EN), ning geneetiliselt muundatud kultuuride viljelemiseks kasutatav ala (GM). Pindala väljendatakse kõikidel juhtudel aarides (100 aari = 1 hektar), välja arvatud seenekasvatuseks kasutatava maa puhul, mille pindala esitatakse ruutmeetrites.

OV   Algseis

Algseisu (OV) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta alguse laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus (V). Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtivate „taluvärava” hindade alusel.

CV   Lõppseis

Lõppseisu (CV) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta lõpus laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus (V). Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtivate „taluvärava” hindade alusel.

PR   Toodang

Toodangut (PR) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta jooksul toodetud taimsete toodete kogused (Q) (v.a võimalikud kaod põldudel ja põllumajandusettevõttes). Kõnealused kogused märgitakse põllumajandusettevõtte põhitoodete juurde (v.a kõrvalsaadused).

Need kogused tuleks märkida tsentnerites (100 kg), välja arvatud veini ja veiniga seotud toodete puhul, mille koguseid väljendatakse hektoliitrites. Kui müügitingimuste tõttu ei saa tegelikku toodangut tsentnerites kindlaks määrata (vt müük kasvavate kultuuridena ja lepingu alusel kasvatatavad kultuurid), märgitakse lepingu alusel kasvatatavate kultuuride kohta puuduvate andmete kood 2 ning muudel juhtudel kood 3.

SA   Müügi kogumaht

Müügi kogumahtu (SA) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta alguses laos oleva või selle aasta jooksul saagina kogutud toodangu müügi maht (Q) ja müügi väärtus (V). Kui võimalikud turustuskulud on teada, ei arvata neid kogusummast maha, vaid märgitakse tabelisse H „Sisendid”.

FC   Põllumajandusettevõtte omatarbimine ja mitterahalised hüvitised

Põllumajandusettevõtte omatarbimist ja mitterahalisi hüvitisi (FC) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida selliste toodete väärtus (V), mida tarbiti põllumajandusettevõtja majapidamises ja/või kasutati mitterahalise tasuna kauba või teenuste eest tasumiseks (sh loonuspalk). Kõnealuste toodete maksumus määratakse „taluvärava” hindades.

FU   Ettevõttesisene tarbimine

Ettevõttesisest tarbimist (FU) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta alguses laos olevate (hoiustatavate) toodete ja/või aruandeaasta jooksul valmistatud, aasta jooksul põllumajandusettevõttes tootmisvahendina kasutatud toodangu väärtus „taluvärava” hindades (V). See hõlmab järgmist:

| — | loomasööt:
  nende turustamiseks ettenähtud talutoodete (tavaliselt turustamiseks ettenähtud tooted) „taluvärava” hind, mida aasta jooksul kasutati loomasöödaks. Põllumajandusettevõttest pärit, põllumajandusettevõttes (söödaks ja allapanuks) kasutatud õlgede maksumus määratakse ainult juhul, kui need õled kuuluvad selles piirkonnas ja asjaomasel aastal turustatavate toodete hulka. Kõnealuste toodete väärtus määratakse kindlaks „taluvärava” hindade põhjal; |
| --- | --- |

—

loomasööt:

nende turustamiseks ettenähtud talutoodete (tavaliselt turustamiseks ettenähtud tooted) „taluvärava” hind, mida aasta jooksul kasutati loomasöödaks. Põllumajandusettevõttest pärit, põllumajandusettevõttes (söödaks ja allapanuks) kasutatud õlgede maksumus määratakse ainult juhul, kui need õled kuuluvad selles piirkonnas ja asjaomasel aastal turustatavate toodete hulka. Kõnealuste toodete väärtus määratakse kindlaks „taluvärava” hindade põhjal;

| — | seemned:
  põllumajandusettevõttes müügiks ettenähtud, aasta jooksul taimekasvatuses seemnetena kasutatud toodete väärtus „taluvärava” hindades; |
| --- | --- |

—

seemned:

põllumajandusettevõttes müügiks ettenähtud, aasta jooksul taimekasvatuses seemnetena kasutatud toodete väärtus „taluvärava” hindades;

| — | muu ettevõttesisene tarbimine (sh puhkajatele toidu valmistamiseks kasutatud talutooted). |
| --- | --- |

—

muu ettevõttesisene tarbimine (sh puhkajatele toidu valmistamiseks kasutatud talutooted).

Tabel J

Loomakasvatus

Tabeli ülesehitus

| Põllumajandusloomade kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |

Põllumajandusloomade kategooria

Kood (*)

| | Veerud |
| --- | --- |
| Andmerühm | Keskmine arv | Arv | Väärtus |
| A | N | V |
| AN | Keskmine arv | | — | — |
| OV | Algseis | — | | |
| CV | Lõppseis | — | | |
| PU | Ostud | — | | |
| SA | Müügi kogumaht | — | | |
| SS | Tapaloomade müük | — | | |
| SR | Müük edasiseks kasvatamiseks/tõuaretuseks | — | | |
| SU | Müük teadmata eesmärgil | — | | |
| FC | Põllumajandusettevõtte omatarbimine | — | | |
| FU | Ettevõttesisene tarbimine | — | | |

Veerud

Andmerühm

Keskmine arv

Arv

Väärtus

A

N

V

AN

Keskmine arv

—

—

OV

Algseis

—

CV

Lõppseis

—

PU

Ostud

—

SA

Müügi kogumaht

—

SS

Tapaloomade müük

—

SR

Müük edasiseks kasvatamiseks/tõuaretuseks

—

SU

Müük teadmata eesmärgil

—

FC

Põllumajandusettevõtte omatarbimine

—

FU

Ettevõttesisene tarbimine

—

| Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 100 | Hobuslased |
| 210 | Alla ühe aasta vanused isased ja emased veised |
| 220 | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid |
| 230 | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmad |
| 240 | Vähemalt kaheaastased pullid |
| 251 | Aretusmullikad |
| 252 | Nuummullikad |
| 261 | Lüpsilehmad |
| 262 | Pühvellehmad |
| 269 | Muud lehmad |
| 311 | Uted, emased aretusloomad |
| 319 | Muud lambad |
| 321 | Kitsed, emased aretusloomad |
| 329 | Muud kitsed |
| 410 | Põrsad eluskaaluga alla 20 kg |
| 420 | Aretusemised kaaluga vähemalt 50 kg |
| 491 | Nuumsead |
| 499 | Muud sead |
| 510 | Kodulinnud – broilerid |
| 520 | Munakanad |
| 530 | Muud kodulinnud |
| 610 | Küülikud, emased aretusloomad |
| 699 | Muud küülikud |
| 700 | Mesilased |
| 900 | Muud loomad |

Kood (*)

Kirjeldus

100

Hobuslased

210

Alla ühe aasta vanused isased ja emased veised

220

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid

230

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmad

240

Vähemalt kaheaastased pullid

251

Aretusmullikad

252

Nuummullikad

261

Lüpsilehmad

262

Pühvellehmad

269

Muud lehmad

311

Uted, emased aretusloomad

319

Muud lambad

321

Kitsed, emased aretusloomad

329

Muud kitsed

410

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

420

Aretusemised kaaluga vähemalt 50 kg

491

Nuumsead

499

Muud sead

510

Kodulinnud – broilerid

520

Munakanad

530

Muud kodulinnud

610

Küülikud, emased aretusloomad

699

Muud küülikud

700

Mesilased

900

Muud loomad

Põllumajandusloomade kategooria

Loomad jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

| 100. | Hobuslased
  Hõlmab ka traavleid, ratsahobuseid, eesleid, muulasid, hobueesleid jms. |
| --- | --- |
| 210. | Alla ühe aasta vanused isased ja emased veised |
| 220. | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid |
| 230. | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmad
  Välja arvatud ammlehmad. |
| 240. | Vähemalt kaheaastased pullid |
| 251. | Aretusmullikad
  Vähemalt kaheaastased emasveised, kes ei ole veel poeginud ning on ette nähtud tõuaretuseks. |
| 252. | Nuummullikad
  Vähemalt kaheaastased emasveised, kes ei ole veel poeginud ega ole ette nähtud tõuaretuseks. |
| 261. | Lüpsilehmad
  Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks. Sealhulgas praagitud lüpsilehmad. |
| 262. | Pühvellehmad
  Pühvellehmad (sh alla kaheaastased), kes on poeginud ja keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks. Sealhulgas praagitud pühvellehmad. |
| 269. | Muud lehmad






  1. | Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt vasikate tootmiseks ning kelle piima ei kasutata inimtoiduks ega piimatoodete valmistamiseks. |

100.

Hobuslased

Hõlmab ka traavleid, ratsahobuseid, eesleid, muulasid, hobueesleid jms.

210.

Alla ühe aasta vanused isased ja emased veised

220.

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid

230.

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmad

Välja arvatud ammlehmad.

240.

Vähemalt kaheaastased pullid

251.

Aretusmullikad

Vähemalt kaheaastased emasveised, kes ei ole veel poeginud ning on ette nähtud tõuaretuseks.

252.

Nuummullikad

Vähemalt kaheaastased emasveised, kes ei ole veel poeginud ega ole ette nähtud tõuaretuseks.

261.

Lüpsilehmad

Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks. Sealhulgas praagitud lüpsilehmad.

262.

Pühvellehmad

Pühvellehmad (sh alla kaheaastased), kes on poeginud ja keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks. Sealhulgas praagitud pühvellehmad.

269.

Muud lehmad

1.

Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt vasikate tootmiseks ning kelle piima ei kasutata inimtoiduks ega piimatoodete valmistamiseks.

| 2. | Töölehmad. |
| --- | --- |

2.

Töölehmad.

| 3. | Praagitud lehmad, kes ei ole lüpsilehmad (tapa eel nuumatud või nuumamata). |
| --- | --- |

3.

Praagitud lehmad, kes ei ole lüpsilehmad (tapa eel nuumatud või nuumamata).

Kategooriad 210–252 ja 269 hõlmavad ka pühvlite ja emaspühvlite vastavaid kategooriaid.

| 311. | Uted, emased aretusloomad
  Vähemalt üheaastased tõuaretuseks ettenähtud uted. |
| --- | --- |
| 319. | Muud lambad
  Igas vanuses lambad, v.a uted. |
| 321. | Kitsed, emased aretusloomad |
| 329. | Muud kitsed
  Kitsed, välja arvatud emased aretusloomad. |
| 410. | Põrsad eluskaaluga alla 20 kg
  Põrsad eluskaaluga alla 20 kg. |
| 420. | Aretusemised kaaluga vähemalt 50 kg
  Aretusemised kaaluga 50 kg või rohkem, v.a praagitud emised (vt kategooria 499 „Muud sead”). |
| 491. | Nuumsead
  Nuumsead eluskaaluga 20 kg või rohkem, v.a praagitud emised ja kuldid (vt kategooria 499 „Muud sead”). |
| 499. | Muud sead
  Sead eluskaaluga 20 kg või rohkem, v.a aretusemised (vt kategooria 420) ja nuumsead (vt kategooria 491). |
| 510. | Kodulinnud – broilerid
  Broilertibud. Välja arvatud munakanad ja praagitud kanad. Välja arvatud tibud. |
| 520. | Munakanad
  Sealhulgas noorkanad, munakanad, praagitud kanad ja aretuskuked munakanade jaoks. Noorkanad on noored kanad, kes ei ole veel munele hakanud. Välja arvatud tibud. |
| 530. | Muud kodulinnud
  Sealhulgas pardid, kalkunid, haned, pärlkanad, jaanalinnud ja isased aretuslinnud (välja arvatud munakanade jaoks). Sealhulgas emased aretuslinnud. Välja arvatud tibud. |
| 610. | Küülikud, emased aretusloomad |
| 699. | Muud küülikud |
| 700. | Mesilased
  Märgitakse kasutuses olevate tarude arvuna. |
| 900. | Muud loomad
  Sealhulgas tibud, hirved, piisonid ja kalad. Lisaks sellele ka ponid ja muud taluturismis kasutatavad loomad. Välja arvatud muudest loomadest saadud tooted (vt tabel K, kategooria 900). |

311.

Uted, emased aretusloomad

Vähemalt üheaastased tõuaretuseks ettenähtud uted.

319.

Muud lambad

Igas vanuses lambad, v.a uted.

321.

Kitsed, emased aretusloomad

329.

Muud kitsed

Kitsed, välja arvatud emased aretusloomad.

410.

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg.

420.

Aretusemised kaaluga vähemalt 50 kg

Aretusemised kaaluga 50 kg või rohkem, v.a praagitud emised (vt kategooria 499 „Muud sead”).

491.

Nuumsead

Nuumsead eluskaaluga 20 kg või rohkem, v.a praagitud emised ja kuldid (vt kategooria 499 „Muud sead”).

499.

Muud sead

Sead eluskaaluga 20 kg või rohkem, v.a aretusemised (vt kategooria 420) ja nuumsead (vt kategooria 491).

510.

Kodulinnud – broilerid

Broilertibud. Välja arvatud munakanad ja praagitud kanad. Välja arvatud tibud.

520.

Munakanad

Sealhulgas noorkanad, munakanad, praagitud kanad ja aretuskuked munakanade jaoks. Noorkanad on noored kanad, kes ei ole veel munele hakanud. Välja arvatud tibud.

530.

Muud kodulinnud

Sealhulgas pardid, kalkunid, haned, pärlkanad, jaanalinnud ja isased aretuslinnud (välja arvatud munakanade jaoks). Sealhulgas emased aretuslinnud. Välja arvatud tibud.

610.

Küülikud, emased aretusloomad

699.

Muud küülikud

700.

Mesilased

Märgitakse kasutuses olevate tarude arvuna.

900.

Muud loomad

Sealhulgas tibud, hirved, piisonid ja kalad. Lisaks sellele ka ponid ja muud taluturismis kasutatavad loomad. Välja arvatud muudest loomadest saadud tooted (vt tabel K, kategooria 900).

TABELI J ANDMERÜHMAD

J.AN.   Keskmine arv (märkida üksnes veergu A)

Iga ühik vastab põllumajandusettevõtte ühele loomale aastas. Loomi loendatakse vastavalt nende aruandeaasta jooksul põllumajandusettevõttes oldud ajale.

Keskmine arv määratakse kindlaks kas regulaarsete inventeerimiste või saabumiste ja lahkumiste registreerimise teel. See hõlmab kõiki põllumajandusettevõtte loomi, sealhulgas lepingu alusel kasvatatavaid või nuumatavaid loomi (loomad, kes ei kuulu põllumajandusettevõttele ja keda põllumajandusettevõttes kasvatatakse ja nuumatakse sellisel viisil, et kõnealust tegevust saab pidada põllumajandusettevõtja poolt osutatud teenuseks, mis ei sisalda selliste loomade kasvatamise ja nuumamisega seotud tavapärast finantsriski) ning aastaks söödale võetud või antud loomi.

Keskmine arv (veerg A)

Keskmine arv väljendatakse ümardatult teise kümnendkohani, v.a kodulindude ja küülikute puhul, kelle arvu väljendatakse täisarvudes.

Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

J.OV   Algseis

Põllumajandusettevõtte loomad aruandeaasta alguses, olenemata sellest, kas nad on kõnealusel ajal põllumajandusettevõttes või mitte.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna või mesitarude arvuna ümardatult teise kümnendkohani.

Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Väärtus (veerg V)

Loomade väärtus tuleb märkida hindamispäeva õiglase väärtusena, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud. Kõnealust teavet ei esitata mesitarude kohta (kategooria 700).

J.CV   Lõppseis

Põllumajandusettevõtte loomad aruandeaasta lõpus, olenemata sellest, kas nad on kõnealusel ajal põllumajandusettevõttes või mitte.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna või mesitarude arvuna ümardatult teise kümnendkohani.

Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Väärtus (veerg V)

Loomade väärtus tuleb märkida hindamispäeva õiglase väärtusena, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud. Kõnealust teavet ei esitata mesitarude kohta (kategooria 700).

J.PU   Ostud

Viitab ostetud põllumajandusloomade koguväärtusele aruandeaasta jooksul.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Väärtus (veerg V)

Ostutehingute väärtus hõlmab ostukulusid. Kaasnevat abi ja toetusi ei arvata maha kõnealusest ostude kogusummast, vaid märgitakse tabelisse M „Toetused” asjakohase kategooria alla (koodid 5100–5900).

J.SA   Müügi kogumaht

Viitab müüdud põllumajandusloomade koguväärtusele aruandeaasta jooksul.

See hõlmab loomade või liha müüki tarbijatele oma tarbeks, olenemata sellest, kas loomad on tapetud põllumajandusettevõttes või mitte.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kood 900).

Väärtus (veerg V)

Kui võimalikud turustuskulud on teada, ei arvata neid maha müügi kogusummast, vaid märgitakse koodi 2090 („Muud kariloomadega seotud erikulud”) alla. Kaasnevad toetused ja abi ei sisaldu kõnealuses müügi kogusummas, vaid need märgitakse tabelisse M „Toetused” asjakohase kategooria alla (koodid 2110–2900).

J.SS   Tapaloomade müük

Viitab aruandeaastal müüdud tapmiseks ettenähtud põllumajandusloomadele. Kõnealust teavet ei esitata aretusmullikate (kood 251), mesilaste (kood 700) ega muude loomade (kood 900) kohta.

Arv (veerg N)

Vt „Müügi kogumaht”

Väärtus (veerg V)

Vt „Müügi kogumaht”

J.SR   Müük edasiseks kasvatamiseks või tõuaretuseks

Viitab aruandeaastal müüdud edasiseks kasvatamiseks või tõuaretuseks ettenähtud põllumajandusloomadele. Kõnealust teavet ei esitata nuummullikate (kood 252), mesilaste (kood 700) ega muude loomade (kood 900) kohta.

Arv (veerg N)

Vt „Müügi kogumaht”

Väärtus (veerg V)

Vt „Müügi kogumaht”

J.SU   Müük teadmata eesmärgil

Viitab aruandeaastal teadmata eesmärgil müüdud põllumajandusloomadele. Kõnealust teavet ei esitata mesilaste (kood 700) ega muude loomade (kood 900) kohta.

Arv (veerg N)

Vt „Müügi kogumaht”

Väärtus (veerg V)

Vt „Müügi kogumaht”

J.FC   Põllumajandusettevõtte omatarve ja mitterahalised hüvitised

Viitab põllumajandusettevõttes aruandeaasta jooksul oma tarbeks või mitterahalisteks hüvitisteks kasutatud põllumajandusloomadele.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Väärtus (veerg V)

Loomade väärtus tuleb kindlaks määrata õiglase väärtusena.

J.FU   Ettevõttesisene tarbimine

Viitab põllumajandusloomadele, keda kasutati edasise töötlemise sisendina põllumajandusettevõttes aruandeaasta jooksul tehtud kõrvaltegevuste raames. See hõlmab põllumajandusloomi, keda kasutati:

| — | toitlustamiseks, turistide majutamiseks; |
| --- | --- |

—

toitlustamiseks, turistide majutamiseks;

| — | põllumajandusloomade töötlemiseks lihatoodeteks ja söödaks. |
| --- | --- |

—

põllumajandusloomade töötlemiseks lihatoodeteks ja söödaks.

See ei hõlma põllumajandusloomade ega liha müüki, olenemata sellest, kas loomad on tapetud põllumajandusettevõttes või mitte (vt müüki (SA) käsitlev teave).

Nimetatud väärtus on kirjendatud ka tabelisse H kui koodi 4070 („Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud”) alla kuuluvate muude otseselt põllumajandusettevõttega seotud kõrvaltegevuste kulud.

Arv (veerg N)

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Väärtus (veerg V)

Loomade väärtus tuleb kindlaks määrata õiglase väärtusena.

Tabel K

Loomsed saadused ja loomadega seotud teenused

Tabeli ülesehitus

| Loomsete saaduste või teenuste kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |
| Puuduvad andmed | Kood (**) |

Loomsete saaduste või teenuste kategooria

Kood (*)

Puuduvad andmed

Kood (**)

| | Veerud |
| --- | --- |
| Andmerühm | Kogus | Väärtus |
| Q | V |
| OV | Algseis | | |
| CV | Lõppseis | | |
| PR | Toodang | | — |
| SA | Müük | | |
| FC | Põllumajandusettevõtte omatarbimine | | |
| FU | Ettevõttesisene tarbimine | | |

Veerud

Andmerühm

Kogus

Väärtus

Q

V

OV

Algseis

CV

Lõppseis

PR

Toodang

—

SA

Müük

FC

Põllumajandusettevõtte omatarbimine

FU

Ettevõttesisene tarbimine

| Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 261 | Lehmapiim |
| 262 | Pühvlipiim |
| 311 | Lambapiim |
| 321 | Kitsepiim |
| 330 | Vill |
| 531 | Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud) |
| 532 | Haudemunad (kõik kodulinnud) |
| 700 | Mesi ja mesindussaadused |
| 800 | Sõnnik |
| 900 | Muud loomsed saadused |
| 1100 | Lepinguline loomakasvatus |
| 1120 | Lepingu alusel peetavad kariloomad |
| 1130 | Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed |
| 1140 | Lepingu alusel peetavad sead |
| 1150 | Lepingu alusel peetavad kodulinnud |
| 1190 | Lepingu alusel peetavad muud loomad |
| 1200 | Muud loomadega seotud teenused |

Kood (*)

Kirjeldus

261

Lehmapiim

262

Pühvlipiim

311

Lambapiim

321

Kitsepiim

330

Vill

531

Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud)

532

Haudemunad (kõik kodulinnud)

700

Mesi ja mesindussaadused

800

Sõnnik

900

Muud loomsed saadused

1100

Lepinguline loomakasvatus

1120

Lepingu alusel peetavad kariloomad

1130

Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed

1140

Lepingu alusel peetavad sead

1150

Lepingu alusel peetavad kodulinnud

1190

Lepingu alusel peetavad muud loomad

1200

Muud loomadega seotud teenused

| Kood (**) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. |
| 1 | Kood 1 märgitakse juhul, kui toodang on saadud sisseostetud loomakasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena. |
| 2 | Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel peetavate loomade puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q). |
| 3 | Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel peetavate loomadega. |
| 4 | Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu. |

Kood (**)

Kirjeldus

0

Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

1

Kood 1 märgitakse juhul, kui toodang on saadud sisseostetud loomakasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena.

2

Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel peetavate loomade puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q).

3

Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel peetavate loomadega.

4

Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu.

Loomsete saaduste ja loomadega seotud teenuste kategooriad

Loomsed saadused ja loomadega seotud teenused jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

| 261. | Lehmapiim |
| --- | --- |
| 262. | Pühvlipiim |
| 311. | Lambapiim |
| 321. | Kitsepiim |
| 330. | Vill |
| 531. | Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud) |
| 532. | Haudemunad (kõik kodulinnud) |
| 700. | Mesi ja mesindussaadused: mesi, mõdu ning muud mesindussaadused ja kõrvaltooted. |
| 800. | Sõnnik |
| 900. | Muud loomsed saadused (paaritustasud, embrüod, vaha, hane- või pardimaks, muude loomade piim jne) |
| 1100. | Lepinguline loomakasvatus
  Lepingu alusel toimuvast loomakasvatusest saadud tulu, mis vastab peamiselt selliste osutatud teenuste eest saadud tasule, mille puhul põllumajandusettevõtja ei võta endale kõnealuste loomade kasvatamise ja nuumamisega tavaliselt kaasnevat majanduslikku riski.

  Kategooria 1100 „Lepinguline loomakasvatus” üksikasjalikud andmed:

  Andmed tuleb sisestada, kui need on põllumajandusettevõtte raamatupidamisarvestuses olemas.






  1120. | Lepingu alusel peetavad kariloomad |
| 1130. | Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed |
| 1140. | Lepingu alusel peetavad sead |
| 1150. | Lepingu alusel peetavad kodulinnud |
| 1190. | Lepingu alusel peetavad muud loomad |

261.

Lehmapiim

262.

Pühvlipiim

311.

Lambapiim

321.

Kitsepiim

330.

Vill

531.

Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud)

532.

Haudemunad (kõik kodulinnud)

700.

Mesi ja mesindussaadused: mesi, mõdu ning muud mesindussaadused ja kõrvaltooted.

800.

Sõnnik

900.

Muud loomsed saadused (paaritustasud, embrüod, vaha, hane- või pardimaks, muude loomade piim jne)

1100.

Lepinguline loomakasvatus

Lepingu alusel toimuvast loomakasvatusest saadud tulu, mis vastab peamiselt selliste osutatud teenuste eest saadud tasule, mille puhul põllumajandusettevõtja ei võta endale kõnealuste loomade kasvatamise ja nuumamisega tavaliselt kaasnevat majanduslikku riski.

Kategooria 1100 „Lepinguline loomakasvatus” üksikasjalikud andmed:

Andmed tuleb sisestada, kui need on põllumajandusettevõtte raamatupidamisarvestuses olemas.

1120.

Lepingu alusel peetavad kariloomad

1130.

Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed

1140.

Lepingu alusel peetavad sead

1150.

Lepingu alusel peetavad kodulinnud

1190.

Lepingu alusel peetavad muud loomad

1200.

Muud loomadega seotud teenused

Muudest loomadega seotud teenustest saadud tulu (söödale võtmine jne)

Puuduvate andmete koodid

Tuleks kasutada järgmisi puuduvate andmete koode:

| Kood 0 | : | Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. |
| --- | --- | --- |
| Kood 1 | : | Kood 1 märgitakse juhul, kui toodang on saadud sisseostetud loomakasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena. |
| Kood 2 | : | Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel peetavate loomade puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q). |
| Kood 3 | : | Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel peetavate loomadega. |
| Kood 4 | : | Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu. |

Kood 0

:

Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

Kood 1

:

Kood 1 märgitakse juhul, kui toodang on saadud sisseostetud loomakasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena.

Kood 2

:

Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel peetavate loomade puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q).

Kood 3

:

Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel peetavate loomadega.

Kood 4

:

Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu.

TABELI K ANDMERÜHMAD

Sõnniku (kood 800) kohta tuleb märkida üksnes müüki (SA) käsitlevad andmed.

Muude loomsete saaduste (kood 900) puhul tuleb esitada teave üksnes väärtuse (veerus V) kohta, kuna heterogeensete toodete kogumi kogust ei ole võimalik märkida.

Selliste loomadega seotud teenuste puhul nagu lepingu alusel toimuv loomakasvatus (koodid 1100–1190) ja muud teenused (kood 1200) tuleb esitada teave üksnes tulu kohta, mis tuleks märkida väärtust hõlmava veeru (V) müüki (SA) käsitleva teabe alla.

Kogus (veerg Q)

Need kogused tuleks märkida tsentnerites (100 kg), välja arvatud munade puhul (koodid 531 ja 532), mis kirjendatakse tuhandete kaupa.

Mee ja muude mesindussaaduste (kood 700) puhul väljendatakse kogus mee-ekvivalentides.

OV   Algseis

Aruandeaasta alguses laos olevad (hoiustatavad) tooted, välja arvatud põllumajandusloomad.

Kogus (veerg Q)

Vt tabelit K käsitlevaid juhiseid.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtiva õiglase väärtuse alusel.

CV   Lõppseis

Aruandeaasta lõpus laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus, välja arvatud põllumajandusloomad.

Kogus (veerg Q)

Vt tabelit K käsitlevaid juhiseid.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtiva õiglase väärtuse alusel.

PR   Aruandeaasta toodang

Kogus (veerg Q)

Aruandeaasta jooksul toodetud loomsete toodete kogused (v.a võimalikud kaod). Kõnealused kogused märgitakse põllumajandusettevõtte põhitoodete juurde (v.a kõrvalsaadused). See hõlmab ka põllumajandusettevõttega seotud kõrvaltegevuse raames töötlemiseks kasutatud toodangut.

Toodangu hulka ei kuulu piim, mida vasikad udarast imevad.

SA   Müük

Aruandeaasta alguses laos oleva ja selle aasta jooksul toodetud toodangu müügi koguväärtus.

Kogus (veerg Q)

Vt tabelit K käsitlevaid juhiseid.

Väärtus (veerg V)

Aruandeaasta alguses laos oleva ja selle aasta jooksul toodetud toodangu müügi koguväärtus (olenemata sellest, kas tulu on aruandeaastal laekunud või mitte).

Müüdud toodangu koguväärtus sisaldab põllumajandusettevõttesse tagastatud toodete maksumust (lõss jne). Viimati nimetatud väärtus lisatakse samuti põllumajandusettevõtte kuludesse.

Aruandeaasta jooksul saadud hüvitised (nt kindlustushüvitis rahekahjustuse korral) tuleb lisada asjaomaste toodete müügitulule, kui kõnealuseid hüvitisi saab seostada nende toodete tootmisega. Muul juhul kantakse need tabelisse I „Põllukultuurid” koodi 90900 „Muud” alla.

Müügi kogusumma ei sisalda aruandeaasta jooksul toodete jaoks saadud abi ja toetusi; need kantakse tabeli M „Toetused” asjakohasesse kategooriasse (koodid 2110–2900).

Kui on teada võimalikud turustuskulud, ei arvata neid müügi kogusummast maha, vaid kantakse tabelisse H „Sisendid” koodi 2090 „Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud” või koodi 3090 „Muud taimekasvatusega seotud erikulud” alla.

FC   Põllumajandusettevõtte omatarve ja mitterahalised hüvitised

Põllumajandusettevõtja majapidamises tarbitud tooted ja/või kauba või teenuste eest tasumiseks kasutatud mitterahaline tasu (sh loonuspalk). Kõnealust teavet ei esitata haudemunade kohta (kood 532).

Kogus (veerg Q)

Vt tabelit K käsitlevaid juhiseid.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse õiglase väärtuse alusel.

FU   Ettevõttesisene tarbimine

Aruandeaasta alguses laos olevad (hoiustatavad) tooted ja/või aruandeaasta jooksul valmistatud, aasta jooksul põllumajandusettevõttes sisendina kasutatud toodang. See hõlmab järgmist:

| — | loomasööt: turustamiseks ettenähtud talutooted (tavaliselt turustamiseks ettenähtud tooted), mida aasta jooksul kasutati loomasöödaks. Piim, mida vasikad udarast imevad, ei kuulu ettevõttesisese tarbimise hulka; |
| --- | --- |

—

loomasööt: turustamiseks ettenähtud talutooted (tavaliselt turustamiseks ettenähtud tooted), mida aasta jooksul kasutati loomasöödaks. Piim, mida vasikad udarast imevad, ei kuulu ettevõttesisese tarbimise hulka;

| — | tooted, mida on kasutatud põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse raames:






  — | toitlustamiseks, turistide majutamiseks jne; |
| --- | --- | --- |

—

tooted, mida on kasutatud põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse raames:

—

toitlustamiseks, turistide majutamiseks jne;

| — | edasiseks töötlemiseks (piim, mida töödeldakse võiks, juustuks jne). |
| --- | --- |

—

edasiseks töötlemiseks (piim, mida töödeldakse võiks, juustuks jne).

Kogus (veerg Q)

Vt tabelit K käsitlevaid juhiseid.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse õiglase väärtuse alusel. Nimetatud väärtused lisatakse samuti põllumajandusettevõtte kuludesse.

Tabel L

Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus

Tabeli ülesehitus

| Kõrvaltegevuse kategooria | Kood (*) |
| --- | --- |
| Puuduvad andmed | Kood (**) |

Kõrvaltegevuse kategooria

Kood (*)

Puuduvad andmed

Kood (**)

| | Veerud |
| --- | --- |
| Andmerühm | Kogus | Väärtus |
| Q | V |
| OV | Algseis | — | |
| CV | Lõppseis | — | |
| PR | Toodang | | — |
| SA | Müük | — | |
| FC | Põllumajandusettevõtte omatarbimine | — | |
| FU | Ettevõttesisene tarbimine | — | |

Veerud

Andmerühm

Kogus

Väärtus

Q

V

OV

Algseis

—

CV

Lõppseis

—

PR

Toodang

—

SA

Müük

—

FC

Põllumajandusettevõtte omatarbimine

—

FU

Ettevõttesisene tarbimine

—

| Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 261 | Lehmapiima töötlemine |
| 262 | Pühvlipiima töötlemine |
| 311 | Lambapiima töötlemine |
| 321 | Kitsepiima töötlemine |
| 900 | Liha või muude loomsete saaduste töötlemine |
| 1010 | Taimekasvatussaaduste töötlemine |
| 1020 | Metsandus ja puidu töötlemine |
| 2010 | Lepinguline töö |
| 2020 | Turism, majutus, toitlustus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused |
| 2030 | Taastuvenergia tootmine |
| 9000 | Muu põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus |

Kood (*)

Kirjeldus

261

Lehmapiima töötlemine

262

Pühvlipiima töötlemine

311

Lambapiima töötlemine

321

Kitsepiima töötlemine

900

Liha või muude loomsete saaduste töötlemine

1010

Taimekasvatussaaduste töötlemine

1020

Metsandus ja puidu töötlemine

2010

Lepinguline töö

2020

Turism, majutus, toitlustus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused

2030

Taastuvenergia tootmine

9000

Muu põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus

| Kood (**) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0 | Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. |
| 1 | Kood 1 tuleks märkida, kui toodang on saadud sisseostetud loomade või looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena. |
| 2 | Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel valmistatava toodangu puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q). |
| 3 | Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel valmistatava toodanguga. |
| 4 | Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu. |

Kood (**)

Kirjeldus

0

Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

1

Kood 1 tuleks märkida, kui toodang on saadud sisseostetud loomade või looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena.

2

Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel valmistatava toodangu puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q).

3

Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel valmistatava toodanguga.

4

Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu.

Kõrvaltegevuse määratlus on sama, mida kasutatakse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringutes (määruse (EÜ) nr 1166/2008 I lisa) ja ühenduse põllumajandusettevõtete liigituses (määruse (EÜ) nr 1242/2008 artikkel 4 ja III lisa). Kui erandjuhud välja arvata, järgitakse kõnealuse määratluse puhul Euroopa Ühenduse majandustegevuse üldist tööstuslikku liigitust (NACE rev.2) ning põllumajanduse ja metsanduse arvepidamise käsiraamatut (EAA/EAF 97 rev.1.1.).

Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus tähendab muud kui põllumajanduslikku tegevust, millel on majanduslik mõju põllumajandusettevõttele ja mille puhul kasutatakse ettevõtte põllumajandusressursse (tootmisvahendid või tooted).

Kuna kõnealuses kontekstis käsitatakse kõrvaltegevusena aktiivset tööd, ei kuulu siia (alla) finantsinvesteeringud. Maa või muude põllumajandusettevõtte põllumajandusressursside rendile andmist mitmesugusteks tegevusteks ise selles osalemata ei käsitata kõrvaltegevusena, vaid ettevõtte põllumajandusliku tegevuse osana.

Kõrvaltegevus on igasugune põllumajandussaaduste töötlemine, v.a siis, kui töötlemine on käsitatav põllumajandustegevuse osana. Seetõttu ei kuulu siia kategooriasse veini töötlemine ja oliiviõli tootmine, v.a juhul, kui veini või oliiviõli sisseostetav kogus on suur.

Põllumajanduslike põhisaaduste töötlemist kõrvalsaadusteks põllumajandusettevõttes sõltumata sellest, kas toormaterjal on kohapeal toodetud või mujalt ostetud, käsitatakse kõrvaltegevusena. Siia kuulub ka liha töötlemine, juustu valmistamine jms.

Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse kategooriad

Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevused jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

| 261. | Lehmapiima töötlemine |
| --- | --- |
| 262. | Pühvlipiima töötlemine |
| 311. | Lambapiima töötlemine |
| 321. | Kitsepiima töötlemine |
| 900. | Liha või muude loomsete saaduste töötlemine |
| 1010. | Taimekasvatussaaduste töötlemine, v.a vein ja oliiviõli. See hõlmab sellise alkoholi tootmist, mis ei ole valmistatud viinamarjadest, siidrist või pirnisiidrist. |
| 1020. | Metsandus ja puidu töötlemine. See hõlmab metsamaterjali, kasvava metsa, muude metsasaaduste kui puidu (kork, männivaik jne) ja töödeldud puidu müüki aruandeaastal. |
| 2010. | Lepingulised tööd. Tasu eest seadmete kasutusse andmist põllumajandusettevõtte tööjõudu kasutamata või üksnes põllumajandusettevõtte tööjõu kasutamist lepingulises töös ei käsitata mitte kõrvaltegevuse, vaid põllumajandusliku tegevuse osana. |
| 2020. | Turism, majutus, toitlustus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused. See hõlmab turismist laekunud tasusid (telkimine, suvilad, ratsutamis-, küttimis- ja kalapüügivõimalused jne). |
| 2030. | Taastuvenergia tootmine. See hõlmab turustamise eesmärgil taastuvenergia (k.a biogaasi, biokütuse või elektrienergia) tootmist tuuleturbiinide või muude seadmete abil või põllumajanduslikust toorainest. Siia ei kuulu järgmised, põllumajandusettevõtte põllumajandusliku tegevuse osana käsitatavad tegevused:






  — | taastuvenergia tootmine üksnes põllumajandusettevõtte omatarbeks; |

261.

Lehmapiima töötlemine

262.

Pühvlipiima töötlemine

311.

Lambapiima töötlemine

321.

Kitsepiima töötlemine

900.

Liha või muude loomsete saaduste töötlemine

1010.

Taimekasvatussaaduste töötlemine, v.a vein ja oliiviõli. See hõlmab sellise alkoholi tootmist, mis ei ole valmistatud viinamarjadest, siidrist või pirnisiidrist.

1020.

Metsandus ja puidu töötlemine. See hõlmab metsamaterjali, kasvava metsa, muude metsasaaduste kui puidu (kork, männivaik jne) ja töödeldud puidu müüki aruandeaastal.

2010.

Lepingulised tööd. Tasu eest seadmete kasutusse andmist põllumajandusettevõtte tööjõudu kasutamata või üksnes põllumajandusettevõtte tööjõu kasutamist lepingulises töös ei käsitata mitte kõrvaltegevuse, vaid põllumajandusliku tegevuse osana.

2020.

Turism, majutus, toitlustus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused. See hõlmab turismist laekunud tasusid (telkimine, suvilad, ratsutamis-, küttimis- ja kalapüügivõimalused jne).

2030.

Taastuvenergia tootmine. See hõlmab turustamise eesmärgil taastuvenergia (k.a biogaasi, biokütuse või elektrienergia) tootmist tuuleturbiinide või muude seadmete abil või põllumajanduslikust toorainest. Siia ei kuulu järgmised, põllumajandusettevõtte põllumajandusliku tegevuse osana käsitatavad tegevused:

—

taastuvenergia tootmine üksnes põllumajandusettevõtte omatarbeks;

| — | maa või katusepinna rendile andmine selliste rajatiste nagu tuuleveskid või päikesepaneelid kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

maa või katusepinna rendile andmine selliste rajatiste nagu tuuleveskid või päikesepaneelid kasutuselevõtuks;

| — | tooraine müük teisele ettevõttele taastuvenergia toomiseks. |
| --- | --- |

—

tooraine müük teisele ettevõttele taastuvenergia toomiseks.

9000.

Muu põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus. Muu põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus, mida ei ole mujal mainitud.

Puuduvate andmete koodid

Tuleks kasutada järgmisi puuduvate andmete koode:

| Kood 0 | : | Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. |
| --- | --- | --- |
| Kood 1 | : | Kood 1 tuleks märkida, kui toodang on saadud sisseostetud loomade või looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena. |
| Kood 2 | : | Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel valmistatava toodangu puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q). |
| Kood 3 | : | Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel valmistatava toodanguga. |
| Kood 4 | : | Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu. |

Kood 0

:

Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

Kood 1

:

Kood 1 tuleks märkida, kui toodang on saadud sisseostetud loomade või looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena.

Kood 2

:

Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel valmistatava toodangu puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q).

Kood 3

:

Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel valmistatava toodanguga.

Kood 4

:

Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu.

TABELI L ANDMERÜHMAD

Kogus (veerg Q)

Need kogused tuleks märkida tsentnerites (100 kg).

Piimatoodete (koodid 261, 262, 321 ja 322) puhul märgitakse vedelpiima kogus, olenemata sellest, millisel kujul seda müüakse, omatarbimiseks või mitterahalise tasuna või muuks otstarbeks kasutatakse (rõõsk koor, või, juust jne).

L.OV   Algseis

Aruandeaasta alguses laos olevad (hoiustatavad) tooted.

Kõnealust teavet ei esitata lepingulise töö (kood 2010), turismiga seotud tegevuse (kood 2020), taastuvenergia tootmise (kood 2030) ja muu põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse (kood 9000) kohta.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus tuleb märkida hindamispäeva õiglase väärtusena, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud.

L.CV   Lõppseis

Aruandeaasta lõpus laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus.

Kõnealust teavet ei esitata lepingulise töö (kood 2010), turismiga seotud tegevuse (kood 2020), taastuvenergia tootmise (kood 2030) ja muu põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse (kood 9000) kohta.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus tuleb märkida hindamispäeva õiglase väärtusena, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud.

L.PR   Aruandeaasta toodang

Kogus (veerg Q)

Nimetatud teave tuleb esitada üksnes piima töötlemisega (koodid 261–321) seotud kategooriate kohta.

See vastab põllumajandusettevõttes aruandeaastal toodetud ja töödeldud toodete valmistamiseks kasutatud vedelpiima kogusele.

L.SA   Müük

Aruandeaasta alguses laos oleva ja selle aasta jooksul toodetud toodangu müügi koguväärtus ning kõrvaltegevustest saadud tulu.

Väärtus (veerg V)

Aruandeaasta alguses laos oleva ja selle aasta jooksul toodetud toodangu müügi koguväärtus (olenemata sellest, kas tulu on aruandeaastal laekunud või mitte).

Aruandeaasta jooksul saadud hüvitised (nt kindlustushüvitis) tuleb lisada asjaomaste toodete müügitulule, kui kõnealuseid hüvitisi saab seostada nende toodete tootmisega. Muul juhul kantakse need tabelisse I „Põllukultuurid” koodi 90900 „Muud” alla.

Müügi kogusumma ei sisalda aruandeaasta jooksul toodete jaoks saadud abi ja toetusi; need kantakse tabeli M „Toetused” asjakohasesse kategooriasse (koodid 2110–2900). Kui on teada võimalikud turustuskulud, ei arvata neid müügi kogusummast maha, vaid kantakse tabeli H „Sisendid” asjakohasesse kategooriasse „Kõrvaltegevustega seotud muud erikulud” (koodid 4010–4040).

L.FC   Põllumajandusettevõtte omatarve ja mitterahalised hüvitised

Põllumajandusettevõtja majapidamises tarbitud tooted ja/või kauba või teenuste eest tasumiseks kasutatud mitterahaline tasu (sh loonuspalk).

Kõnealust teavet ei esitata lepingulise töö (kood 2010) ja turismiga seotud tegevuse (kood 2020) kohta.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse õiglase väärtuse alusel.

L.   Ettevõttesisene tarbimine

Aruandeaasta alguses laos olevad (hoiustatavad) tooted ja/või aruandeaasta jooksul valmistatud, aasta jooksul põllumajandusettevõttes sisendina kasutatud toodang. Siia kuuluvad põllumajandusettevõttes töödeldud tooted (juustuks töödeldud piim, leivaks töödeldud teravili, singiks töödeldud liha jne), mida kasutati tootmisvahendina toitlustamiseks või turistide majutamiseks.

Kõnealust teavet ei esitata lepingulise töö (kood 2010) ja turismiga seotud tegevuse (kood 2020) kohta.

Väärtus (veerg V)

Toodete väärtus määratakse õiglase väärtuse alusel.

Tabel M

Toetused

Tabeli ülesehitus:

| Toetuse kategooria | Kood (*) | |
| --- | --- | --- |
| Rahastamine | Kood (**) |
| Põhiüksus | Kood (***) |
| Andmerühm | Veerud |
| Põhiüksuste arv | Väärtus |
| N | V |
| S | Toetus | | |

Toetuse kategooria

Kood (*)

Rahastamine

Kood (**)

Põhiüksus

Kood (***)

Andmerühm

Veerud

Põhiüksuste arv

Väärtus

N

V

S

Toetus

Toetuste kategooriate koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

Toetuse kategooria koodid:

| Kood (*) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Ühtne otsemaksete kava |
| 1110 | sh „tavapärased toetused” |
| 1120 | sh rohumaa eest antavad toetused |
| 1130 | sh eriõigused |
| 1200 | Ühtse pindalatoetuse kava |
| Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009
   (10)
  artikkel 68 |
| 2110 | Piimasektori toetus |
| 2120 | Veiselihasektori toetus |
| 2130 | Lamba- ja kitsekasvatussektori toetus |
| 2140 | Riisisektori toetus |
| 2150 | Muude põllukultuuride toetus |
| 2160 | Muude loomade toetus |
| 2170 | Toodanguga sidumata toetus |
| Toodanguga seotud valitud ELi otsetoetused |
| 2210 | Ammlehmatoetus |
| 2220 | Täiendav ammlehmatoetus |
| 2230 | Lamba- ja kitsetoetus |
| 2240 | Lisatoetused lammaste ja kitsede puhul |
| 2250 | Puuvill |
| 2270 | Muud puu- ja köögiviljad |
| Muud toodanguga seotud otsetoetused eritegevuste jaoks |
| Põllukultuurid |
| 2311 | Teraviljad, õliseemned ja valgurikkad kultuurid |
| 2312 | Kartulid |
| 2313 | Suhkrupeet |
| 2314 | Tehnilised kultuurid |
| 2315 | Köögiviljad |
| 2316 | Kesa |
| 2319 | Määratlemata põllukultuurid |
| 2320 | Püsirohumaa |
| Püsikultuurid |
| 2331 | Marjad ja pähklid |
| 2332 | Õun- ja luuviljad |
| 2333 | Tsitruseistandikud |
| 2334 | Oliiviistandikud |
| 2335 | Viinamarjaistandikud |
| 2339 | Määratlemata püsikultuurid |
| Loomad |
| 2341 | Lüpsikari |
| 2342 | Lihakari |
| 2343 | Määratlemata kariloomad |
| 2344 | Lambad ja kitsed |
| 2345 | Sead ja kodulinnud |
| 2349 | Määratlemata loomad |
| Erakorralised toetused ja abi |
| 2810 | Loodusõnnetuste tekitatud kahju hüvitamiseks antav abi |
| 2890 | Muud |
| 2900 | Toetused, mida ei saa anda ühelegi tegevusele või mida ei saa kirjendada ühegi eespool osutatud koodi alla |
| Maaelu arendamine |
| 3100 | Investeeringutoetused |
| 3200 | Muud 1. telje toetused |
| 3300 | Põllumajandusliku keskkonna ja loomade heaolu toetused |
| 3400 | Natura 2000 toetused, v.a metsandus |
| 3500 | Ebasoodsate looduslike tingimuste toetus mägipiirkondades ja toetus muudes ebasoodsate tingimustega piirkondades |
| 3600 | Metsandus, sh Natura 2000 metsandustoetus |
| 3700 | Muud 2. telje toetused |
| 3900 | Muud maaelu arendamise toetused |
| Kuludega seotud abi ja toetused |
| 4100 | Palgad ja sotsiaalkindlustus |
| 4200 | Mootorikütused |
| Põllumajandusloomad |
| 4310 | Kariloomade sööt |
| 4320 | Sigade ja kodulindude sööt |
| 4330 | Muud põllumajandusloomadega seotud kulud |
| Põllukultuurid |
| 4410 | Seemned |
| 4420 | Väetised |
| 4430 | Taimekaitse |
| 4440 | Muud põllukultuuridega seotud erikulud |
| Põllumajandusettevõtte üldkulud |
| 4510 | Elektrienergia |
| 4520 | Kütteained |
| 4530 | Vesi |
| 4540 | Kindlustus |
| 4550 | Intressid |
| 4600 | Kõrvaltegevusega seotud kulud |
| 4800 | Muud kulud |
| 4900 | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklil 68 põhinevaid kulusid käsitlevad toetused |
| Põllumajandusloomade ostmisega seotud abi ja toetused |
| 5100 | Lüpsikari |
| 5200 | Lihakari |
| 5300 | Lambad ja kitsed |
| 5400 | Sead ja kodulinnud |
| 5900 | Muud loomad |
| 9000 | Erinevused võrreldes eelnevate aruandeaastatega |

Kood (*)

Kirjeldus

Ühtne otsemaksete kava

1110

sh „tavapärased toetused”

1120

sh rohumaa eest antavad toetused

1130

sh eriõigused

1200

Ühtse pindalatoetuse kava

Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009
   (10)
  artikkel 68

2110

Piimasektori toetus

2120

Veiselihasektori toetus

2130

Lamba- ja kitsekasvatussektori toetus

2140

Riisisektori toetus

2150

Muude põllukultuuride toetus

2160

Muude loomade toetus

2170

Toodanguga sidumata toetus

Toodanguga seotud valitud ELi otsetoetused

2210

Ammlehmatoetus

2220

Täiendav ammlehmatoetus

2230

Lamba- ja kitsetoetus

2240

Lisatoetused lammaste ja kitsede puhul

2250

Puuvill

2270

Muud puu- ja köögiviljad

Muud toodanguga seotud otsetoetused eritegevuste jaoks

Põllukultuurid

2311

Teraviljad, õliseemned ja valgurikkad kultuurid

2312

Kartulid

2313

Suhkrupeet

2314

Tehnilised kultuurid

2315

Köögiviljad

2316

Kesa

2319

Määratlemata põllukultuurid

2320

Püsirohumaa

Püsikultuurid

2331

Marjad ja pähklid

2332

Õun- ja luuviljad

2333

Tsitruseistandikud

2334

Oliiviistandikud

2335

Viinamarjaistandikud

2339

Määratlemata püsikultuurid

Loomad

2341

Lüpsikari

2342

Lihakari

2343

Määratlemata kariloomad

2344

Lambad ja kitsed

2345

Sead ja kodulinnud

2349

Määratlemata loomad

Erakorralised toetused ja abi

2810

Loodusõnnetuste tekitatud kahju hüvitamiseks antav abi

2890

Muud

2900

Toetused, mida ei saa anda ühelegi tegevusele või mida ei saa kirjendada ühegi eespool osutatud koodi alla

Maaelu arendamine

3100

Investeeringutoetused

3200

Muud 1. telje toetused

3300

Põllumajandusliku keskkonna ja loomade heaolu toetused

3400

Natura 2000 toetused, v.a metsandus

3500

Ebasoodsate looduslike tingimuste toetus mägipiirkondades ja toetus muudes ebasoodsate tingimustega piirkondades

3600

Metsandus, sh Natura 2000 metsandustoetus

3700

Muud 2. telje toetused

3900

Muud maaelu arendamise toetused

Kuludega seotud abi ja toetused

4100

Palgad ja sotsiaalkindlustus

4200

Mootorikütused

Põllumajandusloomad

4310

Kariloomade sööt

4320

Sigade ja kodulindude sööt

4330

Muud põllumajandusloomadega seotud kulud

Põllukultuurid

4410

Seemned

4420

Väetised

4430

Taimekaitse

4440

Muud põllukultuuridega seotud erikulud

Põllumajandusettevõtte üldkulud

4510

Elektrienergia

4520

Kütteained

4530

Vesi

4540

Kindlustus

4550

Intressid

4600

Kõrvaltegevusega seotud kulud

4800

Muud kulud

4900

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklil 68 põhinevaid kulusid käsitlevad toetused

Põllumajandusloomade ostmisega seotud abi ja toetused

5100

Lüpsikari

5200

Lihakari

5300

Lambad ja kitsed

5400

Sead ja kodulinnud

5900

Muud loomad

9000

Erinevused võrreldes eelnevate aruandeaastatega

Toetuste rahastamist kirjeldavad koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (**) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 1 | Toetust rahastatakse üksnes ELi eelarvest. |
| 2 | Meedet kaasrahastavad EL ja liikmesriigid. |
| 3 | Meedet ei rahastata ELi eelarvest, vaid muudest riiklikest allikatest. |

Kood (**)

Kirjeldus

1

Toetust rahastatakse üksnes ELi eelarvest.

2

Meedet kaasrahastavad EL ja liikmesriigid.

3

Meedet ei rahastata ELi eelarvest, vaid muudest riiklikest allikatest.

Põhiüksusi määratlevad koodid tuleb valida järgnevast loetelust:

| Kood (***) | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 1 | Toetust makstakse ühe looma kohta. |
| 2 | Toetust makstakse hektari kohta. |
| 3 | Toetust makstakse tonni kohta. |
| 4 | Põllumajandusettevõte/muu: toetust makstakse kogu põllumajandusettevõttele või viisil, mis ei vasta muudele kategooriatele. |

Kood (***)

Kirjeldus

1

Toetust makstakse ühe looma kohta.

2

Toetust makstakse hektari kohta.

3

Toetust makstakse tonni kohta.

4

Põllumajandusettevõte/muu: toetust makstakse kogu põllumajandusettevõttele või viisil, mis ei vasta muudele kategooriatele.

Toetused ja abi, mida põllumajandusettevõte on saanud aruandeaasta jooksul, välja arvatud investeeringutega seotud toetused ja abi, kantakse tabelisse M „Toetused”. Investeeringutega seotud abi ja toetused kantakse tabelisse D „Varad”. Tabelisse tuleb kanda üksnes riiklikest vahenditest rahastatud abi ja toetused.

Üldjuhul tuleb märkida kõik käesoleva aruandeaastaga seotud abi ja toetused, isegi juhul, kui neid ei ole veel kätte saadud. Erandiks on maaelu arengu toetused. Maaelu arengu toetuse puhul märgitakse üksnes aruandeaastal saadud summad.

Iga abi või toetust tuleb tabeli M vormingut kasutades kirjeldada, valides õige toetusekategooria koodi, asjakohase koodi meetme rahastamise kirjeldamiseks ja õige baasühiku koodi. Kuna toetused võivad rahastamisviisi ja kasutatud baasühiku poolest erineda, võib iga toetusekategooria kohta olla mitu tabelit. Igas tabelis on ainult üks rida, kuhu tuleb märkida baasühikute arv (N) ja toetuse väärtus (V).

---

(1)  ELT L 347, 24.12.2009, lk 14.

(2)  ELT L 154, 21.6.2003, lk 1.

(3)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 3.

(4)  Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1242/2008 III lisa (ELT L 335, 13.12.2008, lk 3).

(5)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

(6)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80.

(7)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.

(8)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(9)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(10)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

---