# Den Europæiske Unions L 206/2012

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2012.206.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 206 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 55. årgang2. august 2012 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2012.206.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 206

Dansk udgave

Retsforskrifter

55. årgang2. august 2012

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2012/453/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 10. juli 2012 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede EØS-udvalg vedrørende en ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 705/2012 af 1. august 2012 om gennemførelse af artikel 11, stk. 4, i forordning (EU) nr. 753/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, grupper, virksomheder og enheder på baggrund af situationen i Afghanistan | 5 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 706/2012 af 1. august 2012 om 175. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen | 7 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 707/2012 af 1. august 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 9 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/454/FUSP af 1. august 2012 om gennemførelse af afgørelse 2011/486/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse personer, grupper, virksomheder og enheder på baggrund af situationen i Afghanistan | 11 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

2012/453/EU

*

Rådets afgørelse af 10. juli 2012 om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede EØS-udvalg vedrørende en ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen

1

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 705/2012 af 1. august 2012 om gennemførelse af artikel 11, stk. 4, i forordning (EU) nr. 753/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, grupper, virksomheder og enheder på baggrund af situationen i Afghanistan

5

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 706/2012 af 1. august 2012 om 175. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen

7

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 707/2012 af 1. august 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

9

AFGØRELSER

*

Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/454/FUSP af 1. august 2012 om gennemførelse af afgørelse 2011/486/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse personer, grupper, virksomheder og enheder på baggrund af situationen i Afghanistan

11

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 98/10/KOL af 24. marts 2010 om 81. ændring af de proceduremæssige og materielle regler på statsstøtteområdet ved indførelse af et nyt kapitel om kriterier til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter | 13 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 98/10/KOL af 24. marts 2010 om 81. ændring af de proceduremæssige og materielle regler på statsstøtteområdet ved indførelse af et nyt kapitel om kriterier til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter

13

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (EUT L 277 af 21.10.2005) | 23 |
| | * | Berigtigelse til Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EU BAM Rafah/1/2012 af 3. juli 2012 om udnævnelse af chefen for EU-grænsebistandsmissionen ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) (EUT L 186 af 14.7.2012) | 24 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (EUT L 277 af 21.10.2005)

(EUT L 277 af 21.10.2005)

23

*

Berigtigelse til Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EU BAM Rafah/1/2012 af 3. juli 2012 om udnævnelse af chefen for EU-grænsebistandsmissionen ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah) (EUT L 186 af 14.7.2012)

(EUT L 186 af 14.7.2012)

24

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 2.8.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 10. juli 2012

om den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede EØS-udvalg vedrørende en ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen

(2012/453/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 af 28. november 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig artikel 1, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 976/2009 af 19. oktober 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår nettjenesterne (2) bør indarbejdes i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (3) (»EØS-aftalen«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 976/2009 af 19. oktober 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår nettjenesterne (2) bør indarbejdes i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (3) (»EØS-aftalen«).

| (2) | Kommissionens forordning (EU) nr. 268/2010 af 29. marts 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår Fællesskabets institutioners og organers adgang til medlemsstaternes geodatasæt og -tjenester på harmoniserede vilkår (4) bør indarbejdes i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EU) nr. 268/2010 af 29. marts 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår Fællesskabets institutioners og organers adgang til medlemsstaternes geodatasæt og -tjenester på harmoniserede vilkår (4) bør indarbejdes i EØS-aftalen.

| (3) | Kommissionens forordning (EU) nr. 1088/2010 af 23. november 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 976/2009 for så vidt angår downloadtjenester og transformationstjenester (5) bør indarbejdes i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens forordning (EU) nr. 1088/2010 af 23. november 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 976/2009 for så vidt angår downloadtjenester og transformationstjenester (5) bør indarbejdes i EØS-aftalen.

| (4) | Kommissionens forordning (EU) nr. 1089/2010 af 23. november 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår interoperabilitet for geodatasæt og -tjenester (6) bør indarbejdes i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens forordning (EU) nr. 1089/2010 af 23. november 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår interoperabilitet for geodatasæt og -tjenester (6) bør indarbejdes i EØS-aftalen.

| (5) | Kommissionens forordning (EU) nr. 102/2011 af 4. februar 2011 om ændring af forordning (EU) nr. 1089/2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår interoperabilitet for geodatasæt og -tjenester (7) bør indarbejdes i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens forordning (EU) nr. 102/2011 af 4. februar 2011 om ændring af forordning (EU) nr. 1089/2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår interoperabilitet for geodatasæt og -tjenester (7) bør indarbejdes i EØS-aftalen.

| (6) | EØS-aftalens bilag XX (Miljø) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

EØS-aftalens bilag XX (Miljø) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | Den holdning, som Unionen skal indtage i Det Blandede EØS-udvalg, bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(7)

Den holdning, som Unionen skal indtage i Det Blandede EØS-udvalg, bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i Det Blandede EØS-udvalg til den foreslåede ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen, baseres på det udkast til Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2012.

På Rådets vegne

V. SHIARLY

Formand

---

(1)  EFT L 305 af 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  EUT L 274 af 20.10.2009, s. 9.

2

(3)  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

3

(4)  EUT L 83 af 30.3.2010, s. 8.

4

(5)  EUT L 323 af 8.12.2010, s. 1.

5

(6)  EUT L 323 af 8.12.2010, s. 11.

6

(7)  EUT L 31 af 5.2.2011, s. 13.

7

---

UDKAST

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE Nr. .../2012

af

om ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag XX til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. .../... af ... (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilag XX til aftalen blev ændret ved Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse nr. .../... af ... (1).

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 976/2009 af 19. oktober 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår nettjenesterne (2) skal indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 976/2009 af 19. oktober 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår nettjenesterne (2) skal indarbejdes i aftalen.

| (3) | Kommissionens forordning (EU) nr. 268/2010 af 29. marts 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår Fællesskabets institutioners og organers adgang til medlemsstaternes geodatasæt og -tjenester på harmoniserede vilkår (3) skal indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens forordning (EU) nr. 268/2010 af 29. marts 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår Fællesskabets institutioners og organers adgang til medlemsstaternes geodatasæt og -tjenester på harmoniserede vilkår (3) skal indarbejdes i aftalen.

| (4) | Kommissionens forordning (EU) nr. 1088/2010 af 23. november 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 976/2009 for så vidt angår downloadtjenester og transformationstjenester (4) skal indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens forordning (EU) nr. 1088/2010 af 23. november 2010 om ændring af forordning (EF) nr. 976/2009 for så vidt angår downloadtjenester og transformationstjenester (4) skal indarbejdes i aftalen.

| (5) | Kommissionens forordning (EU) nr. 1089/2010 af 23. november 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår interoperabilitet for geodatasæt og -tjenester (5) skal indarbejdes i aftalen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens forordning (EU) nr. 1089/2010 af 23. november 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår interoperabilitet for geodatasæt og -tjenester (5) skal indarbejdes i aftalen.

| (6) | Kommissionens forordning (EU) nr. 102/2011 af 4. februar 2011 om ændring af forordning (EU) nr. 1089/2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår interoperabilitet for geodatasæt og -tjenester (6) skal indarbejdes i aftalen — |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens forordning (EU) nr. 102/2011 af 4. februar 2011 om ændring af forordning (EU) nr. 1089/2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår interoperabilitet for geodatasæt og -tjenester (6) skal indarbejdes i aftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag XX til aftalen foretages følgende ændringer:

| 1. | Teksten til tilpasning a) og b) i punkt 1j (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF) affattes således:






  »a) | Hvad angår EFTA-staterne, omfatter de frister, der er fastsat i artikel 6, litra a) og b), og artikel 7, stk. 3, en supplerende periode på tre år. |
| --- | --- | --- |

1.

Teksten til tilpasning a) og b) i punkt 1j (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF) affattes således:

»a)

Hvad angår EFTA-staterne, omfatter de frister, der er fastsat i artikel 6, litra a) og b), og artikel 7, stk. 3, en supplerende periode på tre år.

| b) | Hvad angår EFTA-staterne, omfatter de frister, der er fastsat ved artikel 21, stk. 2 og 3, og artikel 24, stk. 1, en supplerende periode på tre år.« |
| --- | --- |

b)

Hvad angår EFTA-staterne, omfatter de frister, der er fastsat ved artikel 21, stk. 2 og 3, og artikel 24, stk. 1, en supplerende periode på tre år.«

| 2. | Følgende tilpasning indsættes i punkt 1jb (Kommissionens beslutning 2009/442/EF):
  »Afgørelsens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:






  a) | Hvad angår EFTA-staterne, skal det år, der er angivet i artikel 11, stk. 2, andet afsnit, være det samme som det år, der er angivet i artikel 18, som tilpasset for EFTA-staterne. |
| --- | --- | --- |

2.

Følgende tilpasning indsættes i punkt 1jb (Kommissionens beslutning 2009/442/EF):

»Afgørelsens bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasninger:

a)

Hvad angår EFTA-staterne, skal det år, der er angivet i artikel 11, stk. 2, andet afsnit, være det samme som det år, der er angivet i artikel 18, som tilpasset for EFTA-staterne.

| b) | Hvad angår EFTA-staterne, omfatter den dato, der er fastsat i artikel 18 en supplerende periode på tre år.« |
| --- | --- |

b)

Hvad angår EFTA-staterne, omfatter den dato, der er fastsat i artikel 18 en supplerende periode på tre år.«

| 3. | Følgende punkt indsættes efter punkt 1jb (Kommissionens beslutning 2009/442/EF):






  »1jc. | 32009 R 0976: Kommissionens forordning (EF) nr. 976/2009 af 19. oktober 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår nettjenesterne (EUT L 274 af 20.10.2009, s. 9) som ændret ved:






  — | 32010 R 1088: Kommissionens forordning (EU) nr. 1088/2010 af 23. november 2010 (EUT L 323 af 8.12.2010, s. 1). |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Følgende punkt indsættes efter punkt 1jb (Kommissionens beslutning 2009/442/EF):

»1jc.

32009 R 0976: Kommissionens forordning (EF) nr. 976/2009 af 19. oktober 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår nettjenesterne (EUT L 274 af 20.10.2009, s. 9) som ændret ved:

—

32010 R 1088: Kommissionens forordning (EU) nr. 1088/2010 af 23. november 2010 (EUT L 323 af 8.12.2010, s. 1).

Forordningens bestemmelser læses ved anvendelsen af denne aftale med følgende tilpasning:

Hvad angår EFTA-staterne, omfatter den dato, der er fastsat i artikel 4, en supplerende periode på tre år.

| 1jd. | 32010 R 0268: Kommissionens forordning (EU) nr. 268/2010 af 29. marts 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår Fællesskabets institutioners og organers adgang til medlemsstaternes geodatasæt og -tjenester på harmoniserede vilkår (EUT L 83 af 30.3.2010, s. 8).
  Forordningens bestemmelser læses ved anvendelsen af denne aftale med følgende tilpasning:
  Hvad angår EFTA-staterne, omfatter de frister, der er fastsat i artikel 8, en supplerende periode på tre år. |
| --- | --- |

1jd.

32010 R 0268: Kommissionens forordning (EU) nr. 268/2010 af 29. marts 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår Fællesskabets institutioners og organers adgang til medlemsstaternes geodatasæt og -tjenester på harmoniserede vilkår (EUT L 83 af 30.3.2010, s. 8).

Forordningens bestemmelser læses ved anvendelsen af denne aftale med følgende tilpasning:

Hvad angår EFTA-staterne, omfatter de frister, der er fastsat i artikel 8, en supplerende periode på tre år.

| 1je. | 32010 R 1089: Kommissionens forordning (EU) nr. 1089/2010 af 23. november 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår interoperabilitet for geodatasæt og -tjenester (EUT L 323 af 8.12.2010, s. 11) som ændret ved:






  — | 32011 R 0102: Kommissionens forordning (EU) nr. 102/2011 af 4. februar 2011 (EUT L 31 af 5.2.2011, s. 13).« |
| --- | --- | --- |

1je.

32010 R 1089: Kommissionens forordning (EU) nr. 1089/2010 af 23. november 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF for så vidt angår interoperabilitet for geodatasæt og -tjenester (EUT L 323 af 8.12.2010, s. 11) som ændret ved:

—

32011 R 0102: Kommissionens forordning (EU) nr. 102/2011 af 4. februar 2011 (EUT L 31 af 5.2.2011, s. 13).«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 976/2009, (EU) nr. 268/2010, (EU) nr. 1088/2010, (EU) nr. 1089/2010 og (EU) nr. 102/2011, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den ..., forudsat at alle meddelelser er indgivet til Det Blandede EØS-udvalg, jf. aftalens artikel 103, stk. 1 (7).

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Det Blandede EØS-udvalg vegne

Formand

Sekretærer for Det Blandede EØS-udvalg

---

(1)  EUT L ...

1

(2)  EUT L 274 af 20.10.2009, s. 9.

2

(3)  EUT L 83 af 30.3.2010, s. 8.

3

(4)  EUT L 323 af 8.12.2010, s. 1.

4

(5)  EUT L 323 af 8.12.2010, s. 11.

5

(6)  EUT L 31 af 5.2.2011, s. 13.

6

(7)  [Ingen forfatningsmæssige krav angivet.] [Forfatningsmæssige krav angivet.]

7

---

FORORDNINGER

| 2.8.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/5

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 705/2012

af 1. august 2012

om gennemførelse af artikel 11, stk. 4, i forordning (EU) nr. 753/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, grupper, virksomheder og enheder på baggrund af situationen i Afghanistan

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 753/2011 af 1. august 2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, grupper, virksomheder og enheder på baggrund af situationen i Afghanistan (1), særlig artikel 11, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 1. august 2011 vedtog Rådet forordning (EU) nr. 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 1. august 2011 vedtog Rådet forordning (EU) nr. 753/2011.

| (2) | Den 19. juli 2012 slettede den komité, der er nedsat i henhold til punkt 30 i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1988 (2011), to personer på listen over personer, grupper, virksomheder og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

Den 19. juli 2012 slettede den komité, der er nedsat i henhold til punkt 30 i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1988 (2011), to personer på listen over personer, grupper, virksomheder og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger.

| (3) | Bilag I til forordning (EU) nr. 753/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Bilag I til forordning (EU) nr. 753/2011 bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Oplysningerne om de personer, der er anført i bilaget til denne forordning, udgår af listen i bilag I til forordning (EU) nr. 753/2011.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. august 2012.

På Rådets vegne

A. D. MAVROYIANNIS

Formand

---

(1)  EUT L 199 af 2.8.2011, s. 1.

1

---

BILAG

Oplysninger, der er omhandlet i artikel 1

| 1) | Tahis (alias Tahib). |
| --- | --- |

1)

Tahis (alias Tahib).

| 2) | Abdul Wasay Mu'tasim Agha (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

2)

Abdul Wasay Mu'tasim Agha (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

| 2.8.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/7

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 706/2012

af 1. august 2012

om 175. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen (1), særlig artikel 7, stk. 1, litra a), og artikel 7a, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

| (2) | Den 20. juli 2012 besluttede sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at fjerne en fysisk person fra listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer, efter at have behandlet den pågældende persons anmodning om at blive fjernet fra listen og den fyldestgørende rapport fra det ombudsmandskontor, der blev oprettet i medfør af FN's Sikkerhedsråds resolution 1904(2009). Den besluttede også at ændre to punkter på listen. |
| --- | --- |

(2)

Den 20. juli 2012 besluttede sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at fjerne en fysisk person fra listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer, efter at have behandlet den pågældende persons anmodning om at blive fjernet fra listen og den fyldestgørende rapport fra det ombudsmandskontor, der blev oprettet i medfør af FN's Sikkerhedsråds resolution 1904(2009). Den besluttede også at ændre to punkter på listen.

| (3) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ajourføres — |
| --- | --- |

(3)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ajourføres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. august 2012.

På Kommissionens vegne

For formanden

Chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

---

(1)  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAG

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres således:

| 1) | Følgende punkt under overskriften »Fysiske personer« udgår:
  »Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma, c) Ali Il Barbuto). Fødselsdato: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971. Fødested: Rouiba, Algeriet. Adresse: 3 Via Ajraghi, Milano, Italien. Andre oplysninger: Moderens navn er Hamadche Zoulicha. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 17.3.2004.« |
| --- | --- |

1)

Følgende punkt under overskriften »Fysiske personer« udgår:

»Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma, c) Ali Il Barbuto). Fødselsdato: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971. Fødested: Rouiba, Algeriet. Adresse: 3 Via Ajraghi, Milano, Italien. Andre oplysninger: Moderens navn er Hamadche Zoulicha. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 17.3.2004.«

| 2) | Punktet »Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adresse: Sudan. Fødselsdato: 4.12.1964. Fødested: Tabarka, Tunesien. Nationalitet: Tunesisk. Pasnr.: L335915 (tunesisk pas udstedt den 8.11.1996, som udløb den 7.11.2001). Andre oplysninger: Anses af de italienske myndigheder for at have unddraget sig retsforfølgelse (siden november 2009). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 25.6.2003.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:
  »Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adresse: Tunesien. Fødselsdato: 4.12.1964. Fødested: Tabarka, Tunesien. Nationalitet: Tunesisk. Pasnr.: L335915 (tunesisk pas udstedt i Milano, Italien, den 8.11.1996, som udløb den 7.11.2001). Andre oplysninger: rejste fra Sudan til Tunesien i 2011. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 25.6.2003.« |
| --- | --- |

2)

Punktet »Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adresse: Sudan. Fødselsdato: 4.12.1964. Fødested: Tabarka, Tunesien. Nationalitet: Tunesisk. Pasnr.: L335915 (tunesisk pas udstedt den 8.11.1996, som udløb den 7.11.2001). Andre oplysninger: Anses af de italienske myndigheder for at have unddraget sig retsforfølgelse (siden november 2009). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 25.6.2003.« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:

»Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adresse: Tunesien. Fødselsdato: 4.12.1964. Fødested: Tabarka, Tunesien. Nationalitet: Tunesisk. Pasnr.: L335915 (tunesisk pas udstedt i Milano, Italien, den 8.11.1996, som udløb den 7.11.2001). Andre oplysninger: rejste fra Sudan til Tunesien i 2011. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 25.6.2003.«

| 3) | Punktet »Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim »Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai«, b) Ibrahim ’Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ’Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa’, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Titel: Dr. Adresse: Irak. Fødselsdato: 1971. Fødested: Samarra, Irak. Nationalitet: Iraker. Andre oplysninger: a) Leder af Al-Qaida i Irak, b) For tiden baseret i Irak, c) Ansvarlig for at lede store operationer for Al Qaida i Irak d) Bedst kendt under sit krigsnavn (Abu Du’a, Abu Duaa’). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 5.10.2011« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:
  »Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Titel: Dr. Adresse: Irak. Fødselsdato: 1971. Fødested: a) Samarra, Irak, b) Irak. Nationalitet: irakisk. Andre oplysninger: a) Leder af Al-Qaida i Irak, b) For tiden baseret i Irak, c) Bedst kendt under sit krigsnavn (Abu Du’a, Abu Duaa’). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 5.10.2011.« |
| --- | --- |

3)

Punktet »Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim »Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai«, b) Ibrahim ’Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ’Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa’, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Titel: Dr. Adresse: Irak. Fødselsdato: 1971. Fødested: Samarra, Irak. Nationalitet: Iraker. Andre oplysninger: a) Leder af Al-Qaida i Irak, b) For tiden baseret i Irak, c) Ansvarlig for at lede store operationer for Al Qaida i Irak d) Bedst kendt under sit krigsnavn (Abu Du’a, Abu Duaa’). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 5.10.2011« under overskriften »Fysiske personer« affattes således:

»Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Titel: Dr. Adresse: Irak. Fødselsdato: 1971. Fødested: a) Samarra, Irak, b) Irak. Nationalitet: irakisk. Andre oplysninger: a) Leder af Al-Qaida i Irak, b) For tiden baseret i Irak, c) Bedst kendt under sit krigsnavn (Abu Du’a, Abu Duaa’). Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 5.10.2011.«

---

| 2.8.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/9

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 707/2012

af 1. august 2012

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. august 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| TR | 55,3 |
| XS | 32,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 77,3 |
| 0709 93 10 | TR | 107,5 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,1 |
| TR | 91,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 95,4 |
| 0806 10 10 | EG | 227,2 |
| IL | 176,8 |
| IN | 210,3 |
| MA | 251,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 218,9 |
| 0808 10 80 | AR | 187,9 |
| BR | 91,9 |
| CL | 115,4 |
| NZ | 129,0 |
| US | 181,3 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 136,7 |
| 0808 30 90 | AR | 200,3 |
| CL | 135,9 |
| ZA | 117,3 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 29 00 | TR | 397,6 |
| ZZ | 397,6 |
| 0809 30 | TR | 167,9 |
| ZZ | 167,9 |
| 0809 40 05 | BA | 62,1 |
| IL | 60,5 |
| ZZ | 61,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

58,9

TR

55,3

XS

32,3

ZZ

48,8

0707 00 05

MK

53,8

TR

100,7

ZZ

77,3

0709 93 10

TR

107,5

ZZ

107,5

0805 50 10

AR

92,1

TR

91,0

UY

96,7

ZA

101,9

ZZ

95,4

0806 10 10

EG

227,2

IL

176,8

IN

210,3

MA

251,0

MX

301,8

TR

146,5

ZZ

218,9

0808 10 80

AR

187,9

BR

91,9

CL

115,4

NZ

129,0

US

181,3

ZA

114,5

ZZ

136,7

0808 30 90

AR

200,3

CL

135,9

ZA

117,3

ZZ

151,2

0809 29 00

TR

397,6

ZZ

397,6

0809 30

TR

167,9

ZZ

167,9

0809 40 05

BA

62,1

IL

60,5

ZZ

61,3

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 2.8.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/11

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE 2012/454/FUSP

af 1. august 2012

om gennemførelse af afgørelse 2011/486/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse personer, grupper, virksomheder og enheder på baggrund af situationen i Afghanistan

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 31, stk. 2,

under henvisning til Rådets afgørelse 2011/486/FUSP af 1. august 2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, grupper, virksomheder og enheder på baggrund af situationen i Afghanistan (1), særlig artikel 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 1. august 2011 afgørelse 2011/486/FUSP. |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 1. august 2011 afgørelse 2011/486/FUSP.

| (2) | Den 19. juli 2012 slettede den komité, der er nedsat i henhold til punkt 30 i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1988 (2011), to personer på listen over personer, grupper, virksomheder og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

Den 19. juli 2012 slettede den komité, der er nedsat i henhold til punkt 30 i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1988 (2011), to personer på listen over personer, grupper, virksomheder og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger.

| (3) | Bilaget til afgørelse 2011/486/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Bilaget til afgørelse 2011/486/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Oplysningerne om de personer, der er anført i bilaget til denne afgørelse, udgår af listen i bilaget til afgørelse 2011/486/FUSP.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. august 2012.

På Rådets vegne

A. D. MAVROYIANNIS

Formand

---

(1)  EUT L 199 af 2.8.2011, s. 57.

1

---

BILAG

OPLYSNINGER, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 1

| 1) | Tahis (alias Tahib). |
| --- | --- |

1)

Tahis (alias Tahib).

| 2) | Abdul Wasay Mu'tasim Agha (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

2)

Abdul Wasay Mu'tasim Agha (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 2.8.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/13

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS AFGØRELSE

Nr. 98/10/KOL

af 24. marts 2010

om 81. ændring af de proceduremæssige og materielle regler på statsstøtteområdet ved indførelse af et nyt kapitel om kriterier til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (1) HAR —

under henvisning til aftalen om det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2), særlig artikel 61-63 og protokol 26 til aftalen,

under henvisning til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (3), særlig artikel 24 og artikel 5, stk. 2, litra b), og ud fra følgende betragtninger:

i henhold til artikel 24 i tilsyns- og domstolsaftalen skal Tilsynsmyndigheden sætte EØS-aftalens bestemmelser om statsstøtte i kraft,

i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i tilsyns- og domstolsaftalen skal Tilsynsmyndigheden udstede meddelelser og retningslinjer for sager, der er behandlet i EØS-aftalen, hvis dette er udtrykkeligt fastsat i denne aftale eller i tilsyns- og domstolsaftalen, eller hvis Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt,

de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte blev vedtaget af Tilsynsmyndigheden den 19. januar 1994 (4),

den 24. juni 2009 vedtog Europa-Kommissionen en meddelelse om kriterierne til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter (5),

denne meddelelse har også relevans for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

der skal sikres en ensartet anvendelse af EØS' statsstøtteregler i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

i overensstemmelse med punkt II i afsnittet »GENERELT« i slutningen af bilag XV til EØS-aftalen skal Tilsynsmyndigheden efter samråd med Kommissionen vedtage retsakter svarende til de af Europa-Kommissionen vedtagne,

Tilsynsmyndigheden har konsulteret Europa-Kommissionen og EFTA-staterne i et brev herom af 12. marts 2010 (dok. 549988, 549990 and 549991) —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Statsstøtteretningslinjerne ændres med indførelse af et nyt kapitel om kriterierne til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter. Det nye kapitel findes i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Kun den engelske udgave er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. marts 2010.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Per SANDERUD

Formand

Kurt JÄGER

Medlem af Kollegiet

---

(1)  Herefter benævnt »Tilsynsmyndigheden«.

1

(2)  Herefter benævnt »EØS-aftalen«.

2

(3)  Herefter benævnt »tilsyns- og domstolsaftalen«.

3

(4)  Retningslinjer for anvendelse og fortolkning af EØS-aftalens artikel 61 og 62 og artikel 1 i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, vedtaget og udsendt af Tilsynsmyndigheden den 19. januar 1994 og offentliggjort i Det Europæiske Fællesskabs Tidende (EFT) L 231 af 3.9.1994, s. 1, og EØS-tillæg nr. 32 af 3.9.1994, s. 1, som siden ændret. Herefter benævnt »statsstøtteretningslinjerne«. En opdateret udgave af statsstøtteretningslinjerne kan findes på Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Det Europæiske Fællesskabs Tidende

(5)  EUT C 223 af 16.9.2009, s. 3.

5

---

BILAG

KAPITEL OM KRITERIERNE TIL BRUG VED TILBUNDSGÅENDE UNDERSØGELSER AF REGIONALSTØTTE TIL STØRRE INVESTERINGSPROJEKTER
   (1)

1.   Indledning

1.1.   Generelle regler for regionalstøtteforanstaltninger

| 1) | I kapitlet om statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 i EFTA-Tilsynsmyndighedens retningslinjer (herefter benævnt »regionalstøtteretningslinjerne«) redegøres der for Tilsynsmyndighedens generelle tilgang til statsstøtte med regionalt sigte (2). I overensstemmelse med kriterierne i regionalstøtteretningslinjerne kan EFTA-Tilsynsmyndigheden (herefter benævnt »Tilsynsmyndigheden«) — uanset eventuelle negative virkninger, som en regionalstøtte måtte have på samhandel og konkurrence — bestemme, at statsstøtte, der ydes for at fremme den økonomiske udvikling i visse ugunstigt stillede områder inden for EØS, er at betragte som forenelig med EØS-aftalen. |
| --- | --- |

1)

I kapitlet om statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 i EFTA-Tilsynsmyndighedens retningslinjer (herefter benævnt »regionalstøtteretningslinjerne«) redegøres der for Tilsynsmyndighedens generelle tilgang til statsstøtte med regionalt sigte (2). I overensstemmelse med kriterierne i regionalstøtteretningslinjerne kan EFTA-Tilsynsmyndigheden (herefter benævnt »Tilsynsmyndigheden«) — uanset eventuelle negative virkninger, som en regionalstøtte måtte have på samhandel og konkurrence — bestemme, at statsstøtte, der ydes for at fremme den økonomiske udvikling i visse ugunstigt stillede områder inden for EØS, er at betragte som forenelig med EØS-aftalen.

| 2) | Regionalstøtteretningslinjerne indeholder specifikke regionalstøttelofter, der er fastsat efter, hvor alvorlige de pågældende regioners udviklingshæmmende problemer er. Ved fastsættelsen af støtteintensitetslofterne, der normalt ligger inden for et interval på mellem 10 % og 50 % af de støtteberettigede omkostninger, tages der i første række udgangspunkt i den pågældende regions BNP pr. indbygger; man har dog søgt at give EFTA-staterne et vist spillerum, så der kan tages hensyn til lokale forhold. Regionalstøttekortene for hver EFTA-stat offentliggøres på Tilsynsmyndighedens websted (3). Denne graduering af støtteintensiteten afspejler grundlæggende den afvejning, som Tilsynsmyndigheden må foretage mellem på den ene side den positive virkning, som regional investeringsstøtte kan have, navnlig ved at fremme samhørigheden, idet den tiltrækker investeringer til ugunstigt stillede områder, og på den anden side nødvendigheden af at begrænse de potentielt skadelige virkninger som regionalstøtte til individuelle virksomheder kan have, f.eks. for andre erhvervsdrivende og for regioner, hvis relative konkurrenceevne forringes tilsvarende. |
| --- | --- |

2)

Regionalstøtteretningslinjerne indeholder specifikke regionalstøttelofter, der er fastsat efter, hvor alvorlige de pågældende regioners udviklingshæmmende problemer er. Ved fastsættelsen af støtteintensitetslofterne, der normalt ligger inden for et interval på mellem 10 % og 50 % af de støtteberettigede omkostninger, tages der i første række udgangspunkt i den pågældende regions BNP pr. indbygger; man har dog søgt at give EFTA-staterne et vist spillerum, så der kan tages hensyn til lokale forhold. Regionalstøttekortene for hver EFTA-stat offentliggøres på Tilsynsmyndighedens websted (3). Denne graduering af støtteintensiteten afspejler grundlæggende den afvejning, som Tilsynsmyndigheden må foretage mellem på den ene side den positive virkning, som regional investeringsstøtte kan have, navnlig ved at fremme samhørigheden, idet den tiltrækker investeringer til ugunstigt stillede områder, og på den anden side nødvendigheden af at begrænse de potentielt skadelige virkninger som regionalstøtte til individuelle virksomheder kan have, f.eks. for andre erhvervsdrivende og for regioner, hvis relative konkurrenceevne forringes tilsvarende.

| 3) | Større investeringsprojekter er initialinvesteringer med støtteberettigede omkostninger på over 50 mio. EUR (4). Større investeringsprojekter berøres mindre af de ulemper, der karakteriserer ugunstigt stillede områder, end investeringsprojekter i en mindre skala. Risikoen for, at samhandelen berøres af sådanne store investeringsprojekter, og risikoen for, at konkurrenterne i andre regioner udsættes for en endnu større fordrejende virkning, vokser dermed også. Store investeringsprojekter indebærer ydermere risiko for, at støtten overstiger det minimumsbeløb, som er nødvendigt for at kompensere for regionens ulemper, og der er risiko for, at statsstøtte til sådanne projekter medfører skadelige virkninger såsom ineffektive placeringsvalg, en højere grad af konkurrencefordrejning, samt — eftersom støtte repræsenterer en bekostelig overførsel af midler fra skatteborgerne til støttemodtagerne — et nettovelfærdstab, dvs. udgifterne til støtte overstiger fordelene for forbrugerne og producenterne. |
| --- | --- |

3)

Større investeringsprojekter er initialinvesteringer med støtteberettigede omkostninger på over 50 mio. EUR (4). Større investeringsprojekter berøres mindre af de ulemper, der karakteriserer ugunstigt stillede områder, end investeringsprojekter i en mindre skala. Risikoen for, at samhandelen berøres af sådanne store investeringsprojekter, og risikoen for, at konkurrenterne i andre regioner udsættes for en endnu større fordrejende virkning, vokser dermed også. Store investeringsprojekter indebærer ydermere risiko for, at støtten overstiger det minimumsbeløb, som er nødvendigt for at kompensere for regionens ulemper, og der er risiko for, at statsstøtte til sådanne projekter medfører skadelige virkninger såsom ineffektive placeringsvalg, en højere grad af konkurrencefordrejning, samt — eftersom støtte repræsenterer en bekostelig overførsel af midler fra skatteborgerne til støttemodtagerne — et nettovelfærdstab, dvs. udgifterne til støtte overstiger fordelene for forbrugerne og producenterne.

| 4) | Regionalstøtteretningslinjerne indeholder specifikke regler for regionalstøtte til større investeringsprojekter (5). Regionalstøtteretningslinjerne indebærer en automatisk progressiv nedsættelse af maksimumsgrænserne for regionalstøtte til sådanne større investeringsprojekter, således at konkurrencefordrejningen holdes nede på så lavt et niveau, at det må formodes, at den vil blive opvejet af de fordele, som udviklingen af regionen fører med sig (6). |
| --- | --- |

4)

Regionalstøtteretningslinjerne indeholder specifikke regler for regionalstøtte til større investeringsprojekter (5). Regionalstøtteretningslinjerne indebærer en automatisk progressiv nedsættelse af maksimumsgrænserne for regionalstøtte til sådanne større investeringsprojekter, således at konkurrencefordrejningen holdes nede på så lavt et niveau, at det må formodes, at den vil blive opvejet af de fordele, som udviklingen af regionen fører med sig (6).

| 5) | EFTA-staterne har endvidere pligt til at anmelde enhver foranstaltning, der indebærer støtte til investeringsprojekter, hvis den påtænkte støtte overstiger det maksimumsbeløb, der i henhold til gældende regler (jf. anmeldelsestærsklen) kan ydes til investeringer, hvor de støtteberettigede udgifter overstiger 100 mio. EUR (7). Når Tilsynsmyndigheden modtager en sådan anmeldelse, kontrollerer den bl.a., om støtteintensiteten er korrekt, om foranstaltningen opfylder de generelle kriterier i regionalstøtteretningslinjerne, og om den anmeldte investering indebærer en væsentlig forhøjelse af produktionskapaciteten (på et marked, der er underpræsterende eller i reel tilbagegang) eller er til gavn for virksomheder med en stor markedsandel. |
| --- | --- |

5)

EFTA-staterne har endvidere pligt til at anmelde enhver foranstaltning, der indebærer støtte til investeringsprojekter, hvis den påtænkte støtte overstiger det maksimumsbeløb, der i henhold til gældende regler (jf. anmeldelsestærsklen) kan ydes til investeringer, hvor de støtteberettigede udgifter overstiger 100 mio. EUR (7). Når Tilsynsmyndigheden modtager en sådan anmeldelse, kontrollerer den bl.a., om støtteintensiteten er korrekt, om foranstaltningen opfylder de generelle kriterier i regionalstøtteretningslinjerne, og om den anmeldte investering indebærer en væsentlig forhøjelse af produktionskapaciteten (på et marked, der er underpræsterende eller i reel tilbagegang) eller er til gavn for virksomheder med en stor markedsandel.

1.2.   Hvilke regionalstøtteforanstaltninger skal underkastes en tilbundsgående undersøgelse?

| 6) | Visse former for regionalstøtte til store investeringsprojekter kan, selv med den automatiske nedsættelse af støttelofterne, fortsat have en kraftig indvirkning på samhandelen og derved medføre alvorlige konkurrencefordrejninger. Af denne grund var det tidligere Tilsynsmyndighedens politik ikke at tillade støtte til større investeringsprojekter i tilfælde (8):






  — | hvor støttemodtageren tegner sig for mere end 25 % af salget af de(t) pågældende produkt(er) på de(t) relevante marked(er), eller |
| --- | --- | --- |

6)

Visse former for regionalstøtte til store investeringsprojekter kan, selv med den automatiske nedsættelse af støttelofterne, fortsat have en kraftig indvirkning på samhandelen og derved medføre alvorlige konkurrencefordrejninger. Af denne grund var det tidligere Tilsynsmyndighedens politik ikke at tillade støtte til større investeringsprojekter i tilfælde (8):

—

hvor støttemodtageren tegner sig for mere end 25 % af salget af de(t) pågældende produkt(er) på de(t) relevante marked(er), eller

| — | hvor den produktionskapacitet, der skabes i kraft af projektet, udgør mere end 5 % af markedet, og markedets gennemsnitlige årlige vækst ligger under den gennemsnitlige BNP-vækstrate i EØS. |
| --- | --- |

—

hvor den produktionskapacitet, der skabes i kraft af projektet, udgør mere end 5 % af markedet, og markedets gennemsnitlige årlige vækst ligger under den gennemsnitlige BNP-vækstrate i EØS.

| 7) | Som led i de nugældende regionalstøtteretningslinjer har Tilsynsmyndigheden imidlertid valgt at føre en mere individualiseret politik, der åbner mulighed for, så konkret som muligt, at tage hensyn til den samhørighed og andre fordele, som sådanne projekter kan medføre. Fordele af denne art skal imidlertid afvejes mod eventuelle negative virkninger på samhandel og konkurrencen, der også skal identificeres så konkret som muligt. Det er derfor fastsat i punkt 57 i regionalstøtteretningslinjerne, at Tilsynsmyndigheden skal iværksætte en formel undersøgelsesprocedure efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, når anmeldelsestærsklen er overskredet, og blot ét af kriterierne i punkt 57, litra a) og b), i regionalstøtteretningslinjerne er opfyldt (dvs. de tærskler, der udløser en tilbundsgående undersøgelse, jf. punkt 6 i dette kapitel). Formålet med den formelle undersøgelse at foretage en detaljeret kontrol af, »at støtten er nødvendig for at skabe en tilskyndelsesvirkning for investeringen, og at fordelene ved støtteforanstaltningen opvejer den deraf følgende konkurrencefordrejning og påvirkning af handelen mellem kontraherende parter« (9). |
| --- | --- |

7)

Som led i de nugældende regionalstøtteretningslinjer har Tilsynsmyndigheden imidlertid valgt at føre en mere individualiseret politik, der åbner mulighed for, så konkret som muligt, at tage hensyn til den samhørighed og andre fordele, som sådanne projekter kan medføre. Fordele af denne art skal imidlertid afvejes mod eventuelle negative virkninger på samhandel og konkurrencen, der også skal identificeres så konkret som muligt. Det er derfor fastsat i punkt 57 i regionalstøtteretningslinjerne, at Tilsynsmyndigheden skal iværksætte en formel undersøgelsesprocedure efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, når anmeldelsestærsklen er overskredet, og blot ét af kriterierne i punkt 57, litra a) og b), i regionalstøtteretningslinjerne er opfyldt (dvs. de tærskler, der udløser en tilbundsgående undersøgelse, jf. punkt 6 i dette kapitel). Formålet med den formelle undersøgelse at foretage en detaljeret kontrol af, »at støtten er nødvendig for at skabe en tilskyndelsesvirkning for investeringen, og at fordelene ved støtteforanstaltningen opvejer den deraf følgende konkurrencefordrejning og påvirkning af handelen mellem kontraherende parter« (9).

| 8) | Tilsynsmyndigheden har i fodnote 55 til regionalstøtteretningslinjerne anført, at den »vil (...) udarbejde en yderligere vejledning om de kriterier, den vil anvende ved denne vurdering«. I det følgende giver Tilsynsmyndigheden sin vejledning i, hvilke oplysninger der skal fremsendes, og hvilken metode den vil følge med hensyn til foranstaltninger, der skal underkastes en tilbundsgående undersøgelse. I overensstemmelse med Europa-Kommissionens handlingsplan på statsstøtteområdet (10) gennemfører Tilsynsmyndigheden tilbundsgående undersøgelser på den måde, at den afvejer støttens positive og negative virkninger mod hinanden, når den tager stilling til, om foranstaltningen kan godkendes ud fra et helhedshensyn. |
| --- | --- |

8)

Tilsynsmyndigheden har i fodnote 55 til regionalstøtteretningslinjerne anført, at den »vil (...) udarbejde en yderligere vejledning om de kriterier, den vil anvende ved denne vurdering«. I det følgende giver Tilsynsmyndigheden sin vejledning i, hvilke oplysninger der skal fremsendes, og hvilken metode den vil følge med hensyn til foranstaltninger, der skal underkastes en tilbundsgående undersøgelse. I overensstemmelse med Europa-Kommissionens handlingsplan på statsstøtteområdet (10) gennemfører Tilsynsmyndigheden tilbundsgående undersøgelser på den måde, at den afvejer støttens positive og negative virkninger mod hinanden, når den tager stilling til, om foranstaltningen kan godkendes ud fra et helhedshensyn.

| 9) | Tilbundsgående undersøgelser afpasses efter, hvor stor en konkurrencefordrejning den pågældende støtte potentielt indebærer. Det betyder, at støtteforanstaltningens art er bestemmende for undersøgelsens omfang. Hvilke oplysninger — og hvor detaljerede — der skal fremlægges, afhænger således af de nærmere omstændigheder i forbindelse med den enkelte sag. Tilsynsmyndigheden kan — under iagttagelse af de bestemmelser for gennemførelsen af den formelle undersøgelse, der er fastlagt i artikel 6 og 7 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, der omhandler Tilsynsmyndighedens opgaver og beføjelser på statsstøtteområdet — anmode EFTA-staterne om at iværksætte uvildige undersøgelser for at få bekræftet oplysningerne i anmeldelsen og indhente udtalelser fra andre erhvervsdrivende på de pågældende markeder eller fra regionaludviklingseksperter. Andre berørte parter opfordres også til at fremsætte bemærkninger som led i den formelle undersøgelse. Når proceduren iværksættes, meddeler Tilsynsmyndigheden, hvilke punkter den gerne modtager bemærkninger til. |
| --- | --- |

9)

Tilbundsgående undersøgelser afpasses efter, hvor stor en konkurrencefordrejning den pågældende støtte potentielt indebærer. Det betyder, at støtteforanstaltningens art er bestemmende for undersøgelsens omfang. Hvilke oplysninger — og hvor detaljerede — der skal fremlægges, afhænger således af de nærmere omstændigheder i forbindelse med den enkelte sag. Tilsynsmyndigheden kan — under iagttagelse af de bestemmelser for gennemførelsen af den formelle undersøgelse, der er fastlagt i artikel 6 og 7 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen, der omhandler Tilsynsmyndighedens opgaver og beføjelser på statsstøtteområdet — anmode EFTA-staterne om at iværksætte uvildige undersøgelser for at få bekræftet oplysningerne i anmeldelsen og indhente udtalelser fra andre erhvervsdrivende på de pågældende markeder eller fra regionaludviklingseksperter. Andre berørte parter opfordres også til at fremsætte bemærkninger som led i den formelle undersøgelse. Når proceduren iværksættes, meddeler Tilsynsmyndigheden, hvilke punkter den gerne modtager bemærkninger til.

| 10) | Formålet med dette kapitel er at sikre, at Tilsynsmyndighedens beslutningsproces er gennemskuelig og forudsigelig, og at alle EFTA-stater behandles ens. Tilsynsmyndigheden forbeholder sig ret til at ændre eller revidere denne vejledning på baggrund af erfaringerne hermed. |
| --- | --- |

10)

Formålet med dette kapitel er at sikre, at Tilsynsmyndighedens beslutningsproces er gennemskuelig og forudsigelig, og at alle EFTA-stater behandles ens. Tilsynsmyndigheden forbeholder sig ret til at ændre eller revidere denne vejledning på baggrund af erfaringerne hermed.

2.   Støttens positive virkninger

2.1.   Støttens formål

| 11) | Regionalstøtte har et formål af fælles interesse, der afspejler retfærdighedshensyn, dvs. at fremme den økonomiske samhørighed ved at udjævne forskellene i udviklingsniveau mellem de forskellige regioner i EØS. Således hedder det i punkt 2 i regionalstøtteretningslinjerne: »Ved at afhjælpe de dårligt stillede regioners handicap fremmer statsstøtte med regionalt sigte EFTA-staternes og hele EØS-områdets økonomiske, sociale og geografiske samhørighed.« I punkt 3 i regionalstøtteretningslinjerne tilføjes det, at: »Regional investeringsstøtte tager sigte på at fremme udviklingen af de mest ugunstigt stillede regioner ved at fremme investeringer og jobskabelse. Den bidrager til, at virksomhederne i de pågældende regioner kan udvide og diversificere deres økonomiske aktiviteter, især fordi den ansporer nye virksomheder til at etablere sig i regionen«. |
| --- | --- |

11)

Regionalstøtte har et formål af fælles interesse, der afspejler retfærdighedshensyn, dvs. at fremme den økonomiske samhørighed ved at udjævne forskellene i udviklingsniveau mellem de forskellige regioner i EØS. Således hedder det i punkt 2 i regionalstøtteretningslinjerne: »Ved at afhjælpe de dårligt stillede regioners handicap fremmer statsstøtte med regionalt sigte EFTA-staternes og hele EØS-områdets økonomiske, sociale og geografiske samhørighed.« I punkt 3 i regionalstøtteretningslinjerne tilføjes det, at: »Regional investeringsstøtte tager sigte på at fremme udviklingen af de mest ugunstigt stillede regioner ved at fremme investeringer og jobskabelse. Den bidrager til, at virksomhederne i de pågældende regioner kan udvide og diversificere deres økonomiske aktiviteter, især fordi den ansporer nye virksomheder til at etablere sig i regionen«.

| 12) | For så vidt angår større investeringsprojekter, der omfattes af kravet om en tilbundsgående undersøgelse, vil EFTA-staterne blive anmodet om at godtgøre, at støtten tager sigte på ovennævnte retfærdighedsmålsætning. EFTA-staterne vil derfor skulle føre bevis for, at investeringsprojektet bidrager til den pågældende regions udvikling. |
| --- | --- |

12)

For så vidt angår større investeringsprojekter, der omfattes af kravet om en tilbundsgående undersøgelse, vil EFTA-staterne blive anmodet om at godtgøre, at støtten tager sigte på ovennævnte retfærdighedsmålsætning. EFTA-staterne vil derfor skulle føre bevis for, at investeringsprojektet bidrager til den pågældende regions udvikling.

| 13) | Regionalstøttens primære målsætning er at tilgodese retfærdighedsaspekter såsom økonomisk samhørighed, men regionalstøtte kan også tjene til at afhjælpe problemer i forbindelse med et svigtende marked. Regionale handicap kan skyldes markedssvigt såsom ufuldstændig information, koordinationsproblemer, vanskeligheder for støttemodtageren ved at tilvejebringe midler til investering i offentlige goder samt eksterne virkninger af investeringer. I tilfælde, hvor en regionalstøtteforanstaltning tilgodeser såvel en retfærdighedsmålsætning som en effektivitetsmålsætning, tillægges den en større samlet positiv værdi. |
| --- | --- |

13)

Regionalstøttens primære målsætning er at tilgodese retfærdighedsaspekter såsom økonomisk samhørighed, men regionalstøtte kan også tjene til at afhjælpe problemer i forbindelse med et svigtende marked. Regionale handicap kan skyldes markedssvigt såsom ufuldstændig information, koordinationsproblemer, vanskeligheder for støttemodtageren ved at tilvejebringe midler til investering i offentlige goder samt eksterne virkninger af investeringer. I tilfælde, hvor en regionalstøtteforanstaltning tilgodeser såvel en retfærdighedsmålsætning som en effektivitetsmålsætning, tillægges den en større samlet positiv værdi.

| 14) | Nedenfor følger en ikke-udtømmende, vejledende liste over forskellige kriterier, der kan lægges til grund ved vurderingen af, om en støtte bidrager til regional udvikling, fordi den tiltrækker nye investeringer og ny aktivitet til regionen. Støttens positive virkninger kan være både af direkte (f.eks. gennem skabelse af nye arbejdspladser) og indirekte (f.eks. gennem lokal innovation) art:






  — | antallet af arbejdspladser, der direkte skyldes investeringen, er en vigtig indikator for, hvor godt støtteforanstaltningen bidrager til regionens udvikling. Ved vurderingen tages der også hensyn til arbejdspladsernes kvalitet og kvalifikationsniveauet |
| --- | --- | --- |

14)

Nedenfor følger en ikke-udtømmende, vejledende liste over forskellige kriterier, der kan lægges til grund ved vurderingen af, om en støtte bidrager til regional udvikling, fordi den tiltrækker nye investeringer og ny aktivitet til regionen. Støttens positive virkninger kan være både af direkte (f.eks. gennem skabelse af nye arbejdspladser) og indirekte (f.eks. gennem lokal innovation) art:

—

antallet af arbejdspladser, der direkte skyldes investeringen, er en vigtig indikator for, hvor godt støtteforanstaltningen bidrager til regionens udvikling. Ved vurderingen tages der også hensyn til arbejdspladsernes kvalitet og kvalifikationsniveauet

| — | et endnu større antal arbejdspladser kan skabes inden for nettet af lokale (under)leverandører, og dermed bidrage til en bedre integrering af investeringen i regionen og videregående afsmitningsvirkninger. Ved vurderingen tages der også hensyn til antallet af indirekte skabte arbejdspladser |
| --- | --- |

—

et endnu større antal arbejdspladser kan skabes inden for nettet af lokale (under)leverandører, og dermed bidrage til en bedre integrering af investeringen i regionen og videregående afsmitningsvirkninger. Ved vurderingen tages der også hensyn til antallet af indirekte skabte arbejdspladser

| — | et løfte fra støttemodtageren om at ville iværksætte et større antal uddannelseskurser til forbedring af arbejdsstyrkens (generelle og specifikke) kvalifikationer vil blive betragtet som en faktor, der bidrager til regionens udvikling. Uddannelse, der forbedrer arbejdsstyrkens viden og hjælper den til at finde beskæftigelse uden for virksomheden, betragtes som et plus. Generel uddannelse eller specifik uddannelse, hvortil der ydes uddannelsesstøtte, medregnes ikke som en positiv virkning af regionalstøtten, da dette vil være at tælle virkningen dobbelt |
| --- | --- |

—

et løfte fra støttemodtageren om at ville iværksætte et større antal uddannelseskurser til forbedring af arbejdsstyrkens (generelle og specifikke) kvalifikationer vil blive betragtet som en faktor, der bidrager til regionens udvikling. Uddannelse, der forbedrer arbejdsstyrkens viden og hjælper den til at finde beskæftigelse uden for virksomheden, betragtes som et plus. Generel uddannelse eller specifik uddannelse, hvortil der ydes uddannelsesstøtte, medregnes ikke som en positiv virkning af regionalstøtten, da dette vil være at tælle virkningen dobbelt

| — | eksterne stordriftsvirkninger og andre virkninger, der er gavnlige set fra et regionaludviklingssynspunkt, kan opstå som følge af nærhedsvirkningen (klyngevirkningen). Hvor virksomheder inden for samme branche samles i klynger, vil de individuelle fabrikker kunne opnå en højere specialiseringsgrad og dermed større effektivitet. Fysisk nærhed gør det nemmere at udveksle information, ideer og viden. Koncentrering af erhvervsaktiviteterne tiltrækker de arbejdssøgende, hvorved virksomhederne får en større reserve af arbejdstagere med forskellige kvalifikationer. Der er god adgang til juridiske og kommercielle serviceydelser, og dette øger produktiviteten. Det gælder generelt, at man ved at koncentrere erhvervsaktiviteterne tiltrækker yderligere investeringer, med en deraf følgende selvforstærkende positiv udvikling |
| --- | --- |

—

eksterne stordriftsvirkninger og andre virkninger, der er gavnlige set fra et regionaludviklingssynspunkt, kan opstå som følge af nærhedsvirkningen (klyngevirkningen). Hvor virksomheder inden for samme branche samles i klynger, vil de individuelle fabrikker kunne opnå en højere specialiseringsgrad og dermed større effektivitet. Fysisk nærhed gør det nemmere at udveksle information, ideer og viden. Koncentrering af erhvervsaktiviteterne tiltrækker de arbejdssøgende, hvorved virksomhederne får en større reserve af arbejdstagere med forskellige kvalifikationer. Der er god adgang til juridiske og kommercielle serviceydelser, og dette øger produktiviteten. Det gælder generelt, at man ved at koncentrere erhvervsaktiviteterne tiltrækker yderligere investeringer, med en deraf følgende selvforstærkende positiv udvikling

| — | investering konkretiserer teknisk viden og kan være en kilde til overførsel af teknologisk ekspertise (videnafsmitning). Især investeringer i teknologiintensive brancher vil kunne resultere i overførsel af viden til modtagerregionen. I denne forbindelse tillægges videnformidlingens niveau og specificitet også stor betydning |
| --- | --- |

—

investering konkretiserer teknisk viden og kan være en kilde til overførsel af teknologisk ekspertise (videnafsmitning). Især investeringer i teknologiintensive brancher vil kunne resultere i overførsel af viden til modtagerregionen. I denne forbindelse tillægges videnformidlingens niveau og specificitet også stor betydning

| — | hvor meget et projekt bidrager til regionens muligheder for at skabe ny teknologi gennem lokal innovation, indgår også i vurderingen. Hvor den nye produktionsfacilitet indgår i et samarbejde med lokale højere uddannelsesinstitutioner, betragtes dette som et plus |
| --- | --- |

—

hvor meget et projekt bidrager til regionens muligheder for at skabe ny teknologi gennem lokal innovation, indgår også i vurderingen. Hvor den nye produktionsfacilitet indgår i et samarbejde med lokale højere uddannelsesinstitutioner, betragtes dette som et plus

| — | investeringens varighed og udsigten til fremtidige opfølgende investeringer afspejler, om virksomheden er varigt engageret i regionen. |
| --- | --- |

—

investeringens varighed og udsigten til fremtidige opfølgende investeringer afspejler, om virksomheden er varigt engageret i regionen.

| 15) | EFTA-staterne opfordres til at basere sig på undersøgelser af tidligere statsstøtteordninger/-foranstaltninger, konsekvensanalyser udarbejdet af de støtteydende myndigheder, ekspertudtalelser samt andre undersøgelser af det investeringsprojekt, der er genstand for bedømmelse. Det kan fremgå af støttemodtagerens forretningsplan, hvor mange arbejdspladser der skabes, hvor høje lønningerne bliver (afsmitningsvirkning: større indtægter til de enkelte husstande), hvor stort et salg de lokale producenter kan forvente, og hvor stort et udbytte investeringen vil resultere i til gavn for regionen, eventuelt i form af et højere skatteprovenu. |
| --- | --- |

15)

EFTA-staterne opfordres til at basere sig på undersøgelser af tidligere statsstøtteordninger/-foranstaltninger, konsekvensanalyser udarbejdet af de støtteydende myndigheder, ekspertudtalelser samt andre undersøgelser af det investeringsprojekt, der er genstand for bedømmelse. Det kan fremgå af støttemodtagerens forretningsplan, hvor mange arbejdspladser der skabes, hvor høje lønningerne bliver (afsmitningsvirkning: større indtægter til de enkelte husstande), hvor stort et salg de lokale producenter kan forvente, og hvor stort et udbytte investeringen vil resultere i til gavn for regionen, eventuelt i form af et højere skatteprovenu.

| 16) | Forbindelsen mellem det planlagte investeringsprojekt og det pågældende lands strategiske referenceprogram, samt forbindelsen mellem projektet og de driftsprogrammer, der delfinansieres via strukturfondene, må i givet fald også medtages i overvejelserne. |
| --- | --- |

16)

Forbindelsen mellem det planlagte investeringsprojekt og det pågældende lands strategiske referenceprogram, samt forbindelsen mellem projektet og de driftsprogrammer, der delfinansieres via strukturfondene, må i givet fald også medtages i overvejelserne.

2.2.   Støtteordningens formålstjenlighed

| 17) | Statsstøtte i form af investeringstilskud er ikke det eneste politiske redskab, der står til rådighed for EFTA-staterne, når de ønsker at støtte investeringen og fremme beskæftigelsen i ugunstigt stillede regioner. EFTA-staterne kan også gøre brug af generelle foranstaltninger, såsom infrastrukturudvikling, forbedring af den almene og den faglige uddannelse og forbedring af erhvervslivets generelle kår. |
| --- | --- |

17)

Statsstøtte i form af investeringstilskud er ikke det eneste politiske redskab, der står til rådighed for EFTA-staterne, når de ønsker at støtte investeringen og fremme beskæftigelsen i ugunstigt stillede regioner. EFTA-staterne kan også gøre brug af generelle foranstaltninger, såsom infrastrukturudvikling, forbedring af den almene og den faglige uddannelse og forbedring af erhvervslivets generelle kår.

| 18) | Foranstaltninger, for hvilke EFTA-staten har overvejet andre politiske løsninger, og for hvilke det er fastslået, at det er fordelagtigt at anvende et selektivt redskab, såsom statsstøtte til en specifik virksomhed, betragtes som formålstjenlige ordninger. Tilsynsmyndigheden vil navnlig tage hensyn til de konsekvensanalyser, som EFTA-staten måtte have foretaget vedrørende den påtænkte foranstaltning. |
| --- | --- |

18)

Foranstaltninger, for hvilke EFTA-staten har overvejet andre politiske løsninger, og for hvilke det er fastslået, at det er fordelagtigt at anvende et selektivt redskab, såsom statsstøtte til en specifik virksomhed, betragtes som formålstjenlige ordninger. Tilsynsmyndigheden vil navnlig tage hensyn til de konsekvensanalyser, som EFTA-staten måtte have foretaget vedrørende den påtænkte foranstaltning.

2.3.   Tilskyndende virkning

| 19) | Et af de vigtigste elementer i tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter er analysen af, om støtteforanstaltningen har en tilskyndende virkning. Tilsynsmyndigheden vil undersøge, om den foreslåede foranstaltning er nødvendig for tilvejebringe »en tilskyndende virkning, så der gennemføres investeringer, der ellers ikke ville være gennemført i de støtteberettigede områder« (11). Denne undersøgelse foretages på to planer: først på et generelt proceduremæssigt niveau og dernæst på et mere detaljeret, økonomisk niveau. |
| --- | --- |

19)

Et af de vigtigste elementer i tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter er analysen af, om støtteforanstaltningen har en tilskyndende virkning. Tilsynsmyndigheden vil undersøge, om den foreslåede foranstaltning er nødvendig for tilvejebringe »en tilskyndende virkning, så der gennemføres investeringer, der ellers ikke ville være gennemført i de støtteberettigede områder« (11). Denne undersøgelse foretages på to planer: først på et generelt proceduremæssigt niveau og dernæst på et mere detaljeret, økonomisk niveau.

| 20) | Punkt 30 i regionalstøtteretningslinjerne indeholder generelle kriterier, der lægges til grund ved den formelle vurdering af, om en regionalstøtte har tilskyndende virkning. Nævnte kriterier gælder for al regional støtte, ikke kun for regionalstøtte til større investeringsprojekter. |
| --- | --- |

20)

Punkt 30 i regionalstøtteretningslinjerne indeholder generelle kriterier, der lægges til grund ved den formelle vurdering af, om en regionalstøtte har tilskyndende virkning. Nævnte kriterier gælder for al regional støtte, ikke kun for regionalstøtte til større investeringsprojekter.

| 21) | For så vidt angår den i dette kapitel omhandlede regionalstøtte til større investeringsprojekter, kontrollerer Tilsynsmyndigheden i detaljer, »at støtten er nødvendig for at skabe en tilskyndelsesvirkning for investeringen« (12). Formålet med denne detaljerede undersøgelse er at fastslå, hvorvidt støtten faktisk bidrager til, at den støttemodtagende virksomhed ændrer adfærd, således at den iværksætter (yderligere) investeringer i den pågældende støttemodtagende region. Der kan reelt være mange grunde til, at en virksomhed placeres i en bestemt region, også uden støtte. |
| --- | --- |

21)

For så vidt angår den i dette kapitel omhandlede regionalstøtte til større investeringsprojekter, kontrollerer Tilsynsmyndigheden i detaljer, »at støtten er nødvendig for at skabe en tilskyndelsesvirkning for investeringen« (12). Formålet med denne detaljerede undersøgelse er at fastslå, hvorvidt støtten faktisk bidrager til, at den støttemodtagende virksomhed ændrer adfærd, således at den iværksætter (yderligere) investeringer i den pågældende støttemodtagende region. Der kan reelt være mange grunde til, at en virksomhed placeres i en bestemt region, også uden støtte.

| 22) | På baggrund af den retfærdighedsmålsætning, der kan udledes af samhørighedspolitikken, kan man for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningen bidrager til realisering af denne målsætning, opstille to scenarier for, hvordan det kan godtgøres, at en foranstaltning har en tilskyndende virkning:






  i) | støtten tilskynder en virksomhed til at træffe en positiv investeringsbeslutning, fordi en investering, der ellers ikke ville være rentabel for virksomheden nogen andre steder, nu kan placeres i den støttemodtagende region (13) |
| --- | --- | --- |

22)

På baggrund af den retfærdighedsmålsætning, der kan udledes af samhørighedspolitikken, kan man for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningen bidrager til realisering af denne målsætning, opstille to scenarier for, hvordan det kan godtgøres, at en foranstaltning har en tilskyndende virkning:

i)

støtten tilskynder en virksomhed til at træffe en positiv investeringsbeslutning, fordi en investering, der ellers ikke ville være rentabel for virksomheden nogen andre steder, nu kan placeres i den støttemodtagende region (13)

| ii) | støtten tilskynder til at placere en planlagt investering i den pågældende region frem for en anden, fordi den udligner de nettohandicap og de nettoomkostninger, der er forbundet med at placere investeringen i den støttemodtagende region. |
| --- | --- |

ii)

støtten tilskynder til at placere en planlagt investering i den pågældende region frem for en anden, fordi den udligner de nettohandicap og de nettoomkostninger, der er forbundet med at placere investeringen i den støttemodtagende region.

| 23) | EFTA-staten vil skulle godtgøre over for Tilsynsmyndigheden, at støtten har tilskyndende virkning. EFTA-staten vil klart skulle dokumentere, at støtten reelt influerer på investeringsvalget eller placeringsvalget. Den vil skulle oplyse, hvilket scenario der lægges til grund. For at Tilsynsmyndigheden kan foretage en grundig vurdering, vil EFTA-staten ikke blot skulle fremlægge information om det støttemodtagende projekt, men også opstille et detaljeret kontrafaktisk scenario, dvs. et scenario, hvori EFTA-staten ikke yder støtte til virksomheden. |
| --- | --- |

23)

EFTA-staten vil skulle godtgøre over for Tilsynsmyndigheden, at støtten har tilskyndende virkning. EFTA-staten vil klart skulle dokumentere, at støtten reelt influerer på investeringsvalget eller placeringsvalget. Den vil skulle oplyse, hvilket scenario der lægges til grund. For at Tilsynsmyndigheden kan foretage en grundig vurdering, vil EFTA-staten ikke blot skulle fremlægge information om det støttemodtagende projekt, men også opstille et detaljeret kontrafaktisk scenario, dvs. et scenario, hvori EFTA-staten ikke yder støtte til virksomheden.

| 24) | I scenario 1 kan EFTA-staten godtgøre, at støtten har en tilskyndende virkning ved at fremlægge virksomhedsdokumenter, der viser, at investeringen ikke ville have været rentabel uden støtten, og at virksomheden ikke ville have overvejet en anden placering end i den støttemodtagende region. |
| --- | --- |

24)

I scenario 1 kan EFTA-staten godtgøre, at støtten har en tilskyndende virkning ved at fremlægge virksomhedsdokumenter, der viser, at investeringen ikke ville have været rentabel uden støtten, og at virksomheden ikke ville have overvejet en anden placering end i den støttemodtagende region.

| 25) | I scenario 2 vil EFTA-staten kunne godtgøre, at støtten har en tilskyndende virkning ved at fremlægge virksomhedsdokumenter, der viser, at virksomheden har sammenlignet omkostninger og fordele ved placering i den støttemodtagende region med omkostninger og fordele ved placering i en anden region. Det er et krav, at Tilsynsmyndigheden finder sådanne sammenlignende scenarier realistiske. |
| --- | --- |

25)

I scenario 2 vil EFTA-staten kunne godtgøre, at støtten har en tilskyndende virkning ved at fremlægge virksomhedsdokumenter, der viser, at virksomheden har sammenlignet omkostninger og fordele ved placering i den støttemodtagende region med omkostninger og fordele ved placering i en anden region. Det er et krav, at Tilsynsmyndigheden finder sådanne sammenlignende scenarier realistiske.

| 26) | EFTA-staterne opfordres til at fremlægge bl.a. risikoanalyser (og herunder en vurdering af lokalitetsspecifikke risici), finansielle rapporter, interne forretningsplaner, ekspertudtalelser samt andre undersøgelser vedrørende det pågældende investeringsprojekt. At en foranstaltning har en tilskyndende virkning kan dokumenteres bl.a. ved hjælp af efterspørgselsprognoser, omkostningsprognoser, finansielle prognoser, dokumenter, der forelægges et investeringsudvalg og hvori der gøres rede for forskellige investeringsscenarier, samt dokumenter, der stilles til rådighed for de finansielle markeder. |
| --- | --- |

26)

EFTA-staterne opfordres til at fremlægge bl.a. risikoanalyser (og herunder en vurdering af lokalitetsspecifikke risici), finansielle rapporter, interne forretningsplaner, ekspertudtalelser samt andre undersøgelser vedrørende det pågældende investeringsprojekt. At en foranstaltning har en tilskyndende virkning kan dokumenteres bl.a. ved hjælp af efterspørgselsprognoser, omkostningsprognoser, finansielle prognoser, dokumenter, der forelægges et investeringsudvalg og hvori der gøres rede for forskellige investeringsscenarier, samt dokumenter, der stilles til rådighed for de finansielle markeder.

| 27) | I denne forbindelse — og navnlig i relation til scenario 1 — kan rentabilitetsniveauet vurderes ved hjælp af metoder, der er standard inden for den pågældende branche såsom metoder til at evaluere projektets nettonutidsværdi (Net Present Value — NPV), det interne afkast (internal rate of return — IRR) og afkastet af den investerede kapital (return on capital employed — ROCE). |
| --- | --- |

27)

I denne forbindelse — og navnlig i relation til scenario 1 — kan rentabilitetsniveauet vurderes ved hjælp af metoder, der er standard inden for den pågældende branche såsom metoder til at evaluere projektets nettonutidsværdi (Net Present Value — NPV), det interne afkast (internal rate of return — IRR) og afkastet af den investerede kapital (return on capital employed — ROCE).

| 28) | Hvis støtten ikke får den støttemodtagende virksomhed til at ændre adfærd ved at stimulere til (yderligere) investering i den støttemodtagende region, foreligger der ingen tilskyndelse til realisering af regionalmålsætningen. Støtte, der ikke tilskynder til realisering af regionalmålsætningen, er i bund og grund blot gratis kapital til virksomheden. I forbindelse med tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter vil en støtteforanstaltning således ikke blive godkendt, hvis det fremgår, at investeringen ville have fundet sted i regionen også uden støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

28)

Hvis støtten ikke får den støttemodtagende virksomhed til at ændre adfærd ved at stimulere til (yderligere) investering i den støttemodtagende region, foreligger der ingen tilskyndelse til realisering af regionalmålsætningen. Støtte, der ikke tilskynder til realisering af regionalmålsætningen, er i bund og grund blot gratis kapital til virksomheden. I forbindelse med tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter vil en støtteforanstaltning således ikke blive godkendt, hvis det fremgår, at investeringen ville have fundet sted i regionen også uden støtteforanstaltningen.

2.4.   Støttens proportionalitet

| 29) | For at regionalstøtte kan siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, må dens omfang og intensitet kun lige være nok til at sikre, at investeringen gennemføres i den støttemodtagende region. |
| --- | --- |

29)

For at regionalstøtte kan siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, må dens omfang og intensitet kun lige være nok til at sikre, at investeringen gennemføres i den støttemodtagende region.

| 30) | Den omstændighed, at der i regionalstøtteretningslinjerne er fastsat generelle regionalstøttelofter, og at disse automatisk nedsættes progressivt for større investeringsprojekter (som beskrevet i punkt 1 og 3 i denne meddelelse), sikrer generelt, at regionalstøtten står i et rimeligt forhold til de problemer, som den støttemodtagende region kæmper med. |
| --- | --- |

30)

Den omstændighed, at der i regionalstøtteretningslinjerne er fastsat generelle regionalstøttelofter, og at disse automatisk nedsættes progressivt for større investeringsprojekter (som beskrevet i punkt 1 og 3 i denne meddelelse), sikrer generelt, at regionalstøtten står i et rimeligt forhold til de problemer, som den støttemodtagende region kæmper med.

| 31) | For så vidt angår regionalstøttesager, der omfattes af kravet om en tilbundsgående undersøgelse, må der gennemføres en mere detaljeret kontrol af, at det i regionalstøtteretningslinjerne fastlagte generelle proportionalitetsprincip er overholdt. |
| --- | --- |

31)

For så vidt angår regionalstøttesager, der omfattes af kravet om en tilbundsgående undersøgelse, må der gennemføres en mere detaljeret kontrol af, at det i regionalstøtteretningslinjerne fastlagte generelle proportionalitetsprincip er overholdt.

| 32) | Det gælder generelt i scenario 1 med hensyn til investeringsincitamentet, at støtte vil kunne siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis den betyder, at afkastet af investeringen ligger på linje enten med det normale afkast, virksomheden regner med i andre investeringsprojekter, eller med virksomhedens kapitalomkostninger generelt, eller med det afkast, der normalt ses i den pågældende branche. |
| --- | --- |

32)

Det gælder generelt i scenario 1 med hensyn til investeringsincitamentet, at støtte vil kunne siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis den betyder, at afkastet af investeringen ligger på linje enten med det normale afkast, virksomheden regner med i andre investeringsprojekter, eller med virksomhedens kapitalomkostninger generelt, eller med det afkast, der normalt ses i den pågældende branche.

| 33) | Det gælder generelt i scenario 2 med hensyn til placeringsincitamentet, at støtte vil kunne siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis den er lig med forskellen mellem den støttemodtagende virksomheds nettoomkostninger ved at investere i den støttemodtagende region og dens nettoomkostninger ved at investere i en alternativ region. Samtlige omkostninger og fordele skal medtages i beregningerne, herunder for eksempel administrationsomkostninger, transportomkostninger, uddannelsesomkostninger, der ikke dækkes af uddannelsesstøtte, samt lønforskelle. |
| --- | --- |

33)

Det gælder generelt i scenario 2 med hensyn til placeringsincitamentet, at støtte vil kunne siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis den er lig med forskellen mellem den støttemodtagende virksomheds nettoomkostninger ved at investere i den støttemodtagende region og dens nettoomkostninger ved at investere i en alternativ region. Samtlige omkostninger og fordele skal medtages i beregningerne, herunder for eksempel administrationsomkostninger, transportomkostninger, uddannelsesomkostninger, der ikke dækkes af uddannelsesstøtte, samt lønforskelle.

| 34) | Nettoomkostninger af denne art, der afspejler regionens handicap, medfører i sidste ende en lavere investeringsrentabilitet. Dette betyder, at beregninger til vurdering af støttens tilskyndelsesvirkning også kan lægges til grund ved evalueringen af, om støtten står i et rimeligt forhold til formålet. |
| --- | --- |

34)

Nettoomkostninger af denne art, der afspejler regionens handicap, medfører i sidste ende en lavere investeringsrentabilitet. Dette betyder, at beregninger til vurdering af støttens tilskyndelsesvirkning også kan lægges til grund ved evalueringen af, om støtten står i et rimeligt forhold til formålet.

| 35) | EFTA-staterne vil skulle godtgøre, at støtten står i et rimeligt forhold til formålet, ved hjælp af formålstjenlig dokumentation af den art, der omtales i punkt 26. |
| --- | --- |

35)

EFTA-staterne vil skulle godtgøre, at støtten står i et rimeligt forhold til formålet, ved hjælp af formålstjenlig dokumentation af den art, der omtales i punkt 26.

| 36) | Støtteintensiteten må under ingen omstændigheder være højere end regionalstøttelofterne justeret på grundlag af den i regionalstøtteretningslinjerne fastsatte nedsættelsesordning. |
| --- | --- |

36)

Støtteintensiteten må under ingen omstændigheder være højere end regionalstøttelofterne justeret på grundlag af den i regionalstøtteretningslinjerne fastsatte nedsættelsesordning.

3.   Støttens negative virkninger

| 37) | For at Tilsynsmyndigheden kan foretage en vurdering af markedsandele og risikoen for overkapacitet på et marked i strukturel tilbagegang, må den definere det pågældende produkt og markedets geografiske omfang. Det relevante marked vil sædvanligvis (14) allerede være defineret for alle regionalstøtteforanstaltninger, der er genstand for en tilbundsgående undersøgelse. |
| --- | --- |

37)

For at Tilsynsmyndigheden kan foretage en vurdering af markedsandele og risikoen for overkapacitet på et marked i strukturel tilbagegang, må den definere det pågældende produkt og markedets geografiske omfang. Det relevante marked vil sædvanligvis (14) allerede være defineret for alle regionalstøtteforanstaltninger, der er genstand for en tilbundsgående undersøgelse.

| 38) | I punkt 57 i regionalstøtteretningslinjerne omtales to vigtige indikatorer for en støttes negative virkninger, nemlig en stor markedsandel og en potentiel overkapacitet på et marked i strukturel tilbagegang. Dette afspejler to teorier om, hvad der skader konkurrencen, nemlig etablering af en stærk markedsposition og skabelse eller bevarelse af ineffektive markedsstrukturer. Allerede inden undersøgelsen sættes i gang, vil der være foretaget en indledende gennemgang af disse to indikatorer. Ved den endelige afvejning af argumenterne forudsættes det, at alle elementer er undersøgt, og en uddybet analyse af disse to indikatorer indgår derfor i den tilbundsgående undersøgelse. En tredje indikator for, om støtte, der er genstand for en tilbundsgående undersøgelse, har negative virkninger, er baseret på støttens indflydelse på samhandelen. Nævnte tre indikatorer afspejler de vigtigste negative virkninger af regionalstøtte til større investeringsprojekter, men Tilsynsmyndigheden skal ikke kunne udelukke, at andre indikatorer også kan være relevante i specifikke tilfælde. |
| --- | --- |

38)

I punkt 57 i regionalstøtteretningslinjerne omtales to vigtige indikatorer for en støttes negative virkninger, nemlig en stor markedsandel og en potentiel overkapacitet på et marked i strukturel tilbagegang. Dette afspejler to teorier om, hvad der skader konkurrencen, nemlig etablering af en stærk markedsposition og skabelse eller bevarelse af ineffektive markedsstrukturer. Allerede inden undersøgelsen sættes i gang, vil der være foretaget en indledende gennemgang af disse to indikatorer. Ved den endelige afvejning af argumenterne forudsættes det, at alle elementer er undersøgt, og en uddybet analyse af disse to indikatorer indgår derfor i den tilbundsgående undersøgelse. En tredje indikator for, om støtte, der er genstand for en tilbundsgående undersøgelse, har negative virkninger, er baseret på støttens indflydelse på samhandelen. Nævnte tre indikatorer afspejler de vigtigste negative virkninger af regionalstøtte til større investeringsprojekter, men Tilsynsmyndigheden skal ikke kunne udelukke, at andre indikatorer også kan være relevante i specifikke tilfælde.

| 39) | Tilsynsmyndigheden vil lægge særlig vægt på de negative virkninger, der er forbundet med markedsposition og overkapacitet, i tilfælde hvor støtten tilskynder til at ændre en investeringsbeslutning, dvs. hvor der ikke ville blive foretaget nogen investering uden støtte (dvs. scenario 1). |
| --- | --- |

39)

Tilsynsmyndigheden vil lægge særlig vægt på de negative virkninger, der er forbundet med markedsposition og overkapacitet, i tilfælde hvor støtten tilskynder til at ændre en investeringsbeslutning, dvs. hvor der ikke ville blive foretaget nogen investering uden støtte (dvs. scenario 1).

| 40) | Hvis den kontrafaktiske analyse viser, at investeringen ville være blevet foretaget også uden støtte, om end måske placeret et andet sted (scenario 2), og hvis støtten opfylder proportionalitetskravet, vil eventuelle fordrejningsindikatorer, såsom en stor markedsandel og en forøgelse af kapaciteten på et underpræsterende marked, principielt være de samme uanset støtten. |
| --- | --- |

40)

Hvis den kontrafaktiske analyse viser, at investeringen ville være blevet foretaget også uden støtte, om end måske placeret et andet sted (scenario 2), og hvis støtten opfylder proportionalitetskravet, vil eventuelle fordrejningsindikatorer, såsom en stor markedsandel og en forøgelse af kapaciteten på et underpræsterende marked, principielt være de samme uanset støtten.

3.1.   Fortrængning af private investeringer

3.1.1.   Markedsposition

| 41) | Virksomhederne tager udgangspunkt i konkurrenternes investering, når de fastlægger deres optimale investeringsniveau på markeder med et begrænset antal deltagere (hvilket vil være typisk for større investeringsprojekter). Hvis en virksomhed investerer mere, fordi der ydes støtte, kan konkurrenterne reagere ved at nedsætte deres budget på det pågældende felt. Det vil sige, at støtten fortrænger privat investering. Hvor dette resulterer i, at konkurrenterne svækkes eller ligefrem må trække sig ud af markedet, fordrejer støtten konkurrencen. Som nævnt ovenfor i punkt 38 skelnes der i regionalstøtteretningslinjerne mellem tilfælde, hvor støttemodtageren har en stærk markedsposition, og tilfælde, hvor støtten fører til en markant kapacitetsudvidelse på et marked i tilbagegang. |
| --- | --- |

41)

Virksomhederne tager udgangspunkt i konkurrenternes investering, når de fastlægger deres optimale investeringsniveau på markeder med et begrænset antal deltagere (hvilket vil være typisk for større investeringsprojekter). Hvis en virksomhed investerer mere, fordi der ydes støtte, kan konkurrenterne reagere ved at nedsætte deres budget på det pågældende felt. Det vil sige, at støtten fortrænger privat investering. Hvor dette resulterer i, at konkurrenterne svækkes eller ligefrem må trække sig ud af markedet, fordrejer støtten konkurrencen. Som nævnt ovenfor i punkt 38 skelnes der i regionalstøtteretningslinjerne mellem tilfælde, hvor støttemodtageren har en stærk markedsposition, og tilfælde, hvor støtten fører til en markant kapacitetsudvidelse på et marked i tilbagegang.

| 42) | Generelt er det sådan, at der er større risiko for markedsfordrejning, når der ydes støtte til én enkelt virksomhed på et koncentreret marked, da de beslutninger, der træffes af de enkelte virksomheder, udøver en mere direkte indflydelse på konkurrenterne. Dette gælder i særdeleshed i tilfælde, hvor der ydes tilskud til den dominerende markedsaktør. Hvor en virksomhed er i stand til at bevare eller styrke sin markedsposition som følge af støtte (15), kan regionalstøtte til større investeringsprojekter have en dæmpende virkning på konkurrenternes investeringsbeslutninger og dermed resultere i en fordrejning af konkurrencen. Dette er til skade for forbrugerne, og Tilsynsmyndigheden ønsker derfor at begrænse statsstøtte til virksomheder med en stærk markedsposition. |
| --- | --- |

42)

Generelt er det sådan, at der er større risiko for markedsfordrejning, når der ydes støtte til én enkelt virksomhed på et koncentreret marked, da de beslutninger, der træffes af de enkelte virksomheder, udøver en mere direkte indflydelse på konkurrenterne. Dette gælder i særdeleshed i tilfælde, hvor der ydes tilskud til den dominerende markedsaktør. Hvor en virksomhed er i stand til at bevare eller styrke sin markedsposition som følge af støtte (15), kan regionalstøtte til større investeringsprojekter have en dæmpende virkning på konkurrenternes investeringsbeslutninger og dermed resultere i en fordrejning af konkurrencen. Dette er til skade for forbrugerne, og Tilsynsmyndigheden ønsker derfor at begrænse statsstøtte til virksomheder med en stærk markedsposition.

| 43) | I alle regionalstøttesager, hvor anmeldelsestærsklen er overskredet (jf. punkt 53 i regionalstøtteretningslinjerne), skal Tilsynsmyndigheden undersøge (jf. regionalstøtteretningslinjernes punkt 57, litra a)), hvor stor en andel støttemodtageren (eller den koncern, denne tilhører) har af salget af de(t) pågældende produkt(er) på det pågældende produktmarked og det geografiske marked. Markedsandelen er imidlertid kun at betragte som en vejledende indikator for risikoen for problemer. I forbindelse med tilbundsgående undersøgelser vil Tilsynsmyndigheden yderligere skulle tage hensyn til andre relevante faktorer, såsom hvordan markedet er struktureret — dette undersøges ved måling af markedets koncentration (16), om der er hindringer for adgangen til markedet (17), hvor stor magt køberne har (18), og om der er hindringer for virksomheder, der ønsker at forlade markedet. |
| --- | --- |

43)

I alle regionalstøttesager, hvor anmeldelsestærsklen er overskredet (jf. punkt 53 i regionalstøtteretningslinjerne), skal Tilsynsmyndigheden undersøge (jf. regionalstøtteretningslinjernes punkt 57, litra a)), hvor stor en andel støttemodtageren (eller den koncern, denne tilhører) har af salget af de(t) pågældende produkt(er) på det pågældende produktmarked og det geografiske marked. Markedsandelen er imidlertid kun at betragte som en vejledende indikator for risikoen for problemer. I forbindelse med tilbundsgående undersøgelser vil Tilsynsmyndigheden yderligere skulle tage hensyn til andre relevante faktorer, såsom hvordan markedet er struktureret — dette undersøges ved måling af markedets koncentration (16), om der er hindringer for adgangen til markedet (17), hvor stor magt køberne har (18), og om der er hindringer for virksomheder, der ønsker at forlade markedet.

| 44) | Tilsynsmyndigheden vil se på markedsandelen og andre hermed forbundne faktorer både før og efter investeringen (normalt et år forud for investeringens start samt det år, hvor virksomheden når op på fuld produktion). Ved den nærmere undersøgelse af støttens negative virkninger vil Tilsynsmyndigheden tage hensyn til, at de fleste større investeringsprojekter har en væsentligt længere varighed end det forholdsvis korte tidsrum på et til to år, som investeringsprojekter normalt løber over. Dette betyder, at der i de fleste tilfælde må foretages langsigtede analyser af markedets udvikling. Tilsynsmyndigheden er imidlertid klar over, at sådanne langsigtede analyser nemt får et ret hypotetisk præg, ikke mindst i tilfælde, hvor markedet er ustabilt eller inde i en hurtig teknologisk udvikling. Jo længere sigt og dermed jo mere hypotetisk analysen er, desto mindre vægt vil der derfor blive lagt på eventuelle negative virkninger af en stærk markedsposition eller risikoen for konkurrencebegrænsende adfærd. |
| --- | --- |

44)

Tilsynsmyndigheden vil se på markedsandelen og andre hermed forbundne faktorer både før og efter investeringen (normalt et år forud for investeringens start samt det år, hvor virksomheden når op på fuld produktion). Ved den nærmere undersøgelse af støttens negative virkninger vil Tilsynsmyndigheden tage hensyn til, at de fleste større investeringsprojekter har en væsentligt længere varighed end det forholdsvis korte tidsrum på et til to år, som investeringsprojekter normalt løber over. Dette betyder, at der i de fleste tilfælde må foretages langsigtede analyser af markedets udvikling. Tilsynsmyndigheden er imidlertid klar over, at sådanne langsigtede analyser nemt får et ret hypotetisk præg, ikke mindst i tilfælde, hvor markedet er ustabilt eller inde i en hurtig teknologisk udvikling. Jo længere sigt og dermed jo mere hypotetisk analysen er, desto mindre vægt vil der derfor blive lagt på eventuelle negative virkninger af en stærk markedsposition eller risikoen for konkurrencebegrænsende adfærd.

3.1.2.   Skabelse eller bevarelse af ineffektive markedsstrukturer

| 45) | At ineffektive virksomheder tvinges ud af markedet, er et tegn på effektiv konkurrence. Det bidrager på længere sigt til den teknologiske udvikling og en mere effektiv udnyttelse af knappe ressourcer. Hvis der opstår en kraftig kapacitetsforøgelse på et underpræsterende marked som følge af statsstøtte, kan dette medføre en uforholdsmæssig stor konkurrencefordrejning, da en overkapacitet kan reducere fortjenesten og mindske konkurrenternes kapacitet og eventuelt tvinge dem ud af markedet. Der kan således opstå en situation, hvor konkurrenter, der under andre omstændigheder ville have kunnet klare sig, fortrænges fra markedet som et resultat af statsstøtte. Støtte kan også hindre virksomheder, der opererer med lavere omkostninger, i at komme ind på markedet og mindske konkurrenternes innovationsincitament. Resultatet heraf er ineffektive markedsstrukturer, hvilket på længere sigt er til skade for forbrugerne. |
| --- | --- |

45)

At ineffektive virksomheder tvinges ud af markedet, er et tegn på effektiv konkurrence. Det bidrager på længere sigt til den teknologiske udvikling og en mere effektiv udnyttelse af knappe ressourcer. Hvis der opstår en kraftig kapacitetsforøgelse på et underpræsterende marked som følge af statsstøtte, kan dette medføre en uforholdsmæssig stor konkurrencefordrejning, da en overkapacitet kan reducere fortjenesten og mindske konkurrenternes kapacitet og eventuelt tvinge dem ud af markedet. Der kan således opstå en situation, hvor konkurrenter, der under andre omstændigheder ville have kunnet klare sig, fortrænges fra markedet som et resultat af statsstøtte. Støtte kan også hindre virksomheder, der opererer med lavere omkostninger, i at komme ind på markedet og mindske konkurrenternes innovationsincitament. Resultatet heraf er ineffektive markedsstrukturer, hvilket på længere sigt er til skade for forbrugerne.

| 46) | Ved vurderingen af, om en støtte indebærer risiko for, at der opstår ineffektive markedsstrukturer, eller at sådanne bevares, vil Tilsynsmyndigheden se på, hvor stor en ekstra produktionskapacitet, projektet er med til at skabe, og om markedet er underpræsterende (19). Det følger af regionalretningslinjerne, at ekstra kapacitet kun vil blive betragtet som et problem, hvis den udgør mere end 5 % af det pågældende marked, og markedet er underpræsterende. |
| --- | --- |

46)

Ved vurderingen af, om en støtte indebærer risiko for, at der opstår ineffektive markedsstrukturer, eller at sådanne bevares, vil Tilsynsmyndigheden se på, hvor stor en ekstra produktionskapacitet, projektet er med til at skabe, og om markedet er underpræsterende (19). Det følger af regionalretningslinjerne, at ekstra kapacitet kun vil blive betragtet som et problem, hvis den udgør mere end 5 % af det pågældende marked, og markedet er underpræsterende.

| 47) | Kapacitetsforøgelser på et marked i absolut tilbagegang virker normalt mere fordrejende end kapacitetsforøgelser på et marked i relativ tilbagegang, og Tilsynsmyndigheden vil derfor skelne mellem tilfælde, hvor et marked målt over en længere periode er i strukturel tilbagegang (dvs. udviser en negativ vækstrate), og tilfælde, hvor et marked er i relativ tilbagegang (vækstraten er positiv, men når ikke op på benchmark-vækstraten, jf. punkt 48). Hvis projektet er med til at skabe kapacitet på et marked, der strukturelt er i absolut tilbagegang, vil Tilsynsmyndigheden i sin afvejning betragte dette som et negativt element, der næppe vil kunne opvejes af et eller flere positive elementer. Hvorvidt den pågældende region vil få gavn heraf på længere sigt, er også mere tvivlsomt i sådanne tilfælde. |
| --- | --- |

47)

Kapacitetsforøgelser på et marked i absolut tilbagegang virker normalt mere fordrejende end kapacitetsforøgelser på et marked i relativ tilbagegang, og Tilsynsmyndigheden vil derfor skelne mellem tilfælde, hvor et marked målt over en længere periode er i strukturel tilbagegang (dvs. udviser en negativ vækstrate), og tilfælde, hvor et marked er i relativ tilbagegang (vækstraten er positiv, men når ikke op på benchmark-vækstraten, jf. punkt 48). Hvis projektet er med til at skabe kapacitet på et marked, der strukturelt er i absolut tilbagegang, vil Tilsynsmyndigheden i sin afvejning betragte dette som et negativt element, der næppe vil kunne opvejes af et eller flere positive elementer. Hvorvidt den pågældende region vil få gavn heraf på længere sigt, er også mere tvivlsomt i sådanne tilfælde.

| 48) | Hvorvidt et marked er underpræsterende, vil normalt blive konstateret ved en sammenligning med EØS' BNP målt over de sidste fem år forud for projektets start (benchmark-vækstraten). Oplysninger om tidligere markedsresultater er lettere tilgængelige og mindre hypotetiske end fremtidsprognoser. Det er dog ikke desto mindre muligt, at Tilsynsmyndigheden i forbindelse med tilbundsgående undersøgelser også vil tage hensyn til forventede fremtidige tendenser, da virkningen af en kapacitetsforøgelse vil blive følt i årene efter investeringen. Som indikatorer kommer følgende i betragtning: den forventede fremtidige vækst på det pågældende marked og den hermed forbundne udnyttelse af kapaciteten, samt den virkning, kapacitetsforøgelsen kan forventes af få på konkurrenterne som følge af indvirkningen på priser og fortjeneste. |
| --- | --- |

48)

Hvorvidt et marked er underpræsterende, vil normalt blive konstateret ved en sammenligning med EØS' BNP målt over de sidste fem år forud for projektets start (benchmark-vækstraten). Oplysninger om tidligere markedsresultater er lettere tilgængelige og mindre hypotetiske end fremtidsprognoser. Det er dog ikke desto mindre muligt, at Tilsynsmyndigheden i forbindelse med tilbundsgående undersøgelser også vil tage hensyn til forventede fremtidige tendenser, da virkningen af en kapacitetsforøgelse vil blive følt i årene efter investeringen. Som indikatorer kommer følgende i betragtning: den forventede fremtidige vækst på det pågældende marked og den hermed forbundne udnyttelse af kapaciteten, samt den virkning, kapacitetsforøgelsen kan forventes af få på konkurrenterne som følge af indvirkningen på priser og fortjeneste.

| 49) | Erfaringen har også vist, at væksten af det pågældende produkt i EØS i nogle tilfælde ikke er den bedste målestok for, hvilke virkninger støtten har; dette gælder navnlig, hvis markedet er internationalt, og der kun er en begrænset produktion eller et begrænset forbrug af det pågældende produkt i EØS. I sådanne tilfælde vil Tilsynsmyndigheden anlægge et bredere synspunkt ved vurderingen af støttens virkninger på markedsstrukturerne, idet den bl.a. vil se på, om støtten potentielt vil kunne fortrænge EØS-producenter. |
| --- | --- |

49)

Erfaringen har også vist, at væksten af det pågældende produkt i EØS i nogle tilfælde ikke er den bedste målestok for, hvilke virkninger støtten har; dette gælder navnlig, hvis markedet er internationalt, og der kun er en begrænset produktion eller et begrænset forbrug af det pågældende produkt i EØS. I sådanne tilfælde vil Tilsynsmyndigheden anlægge et bredere synspunkt ved vurderingen af støttens virkninger på markedsstrukturerne, idet den bl.a. vil se på, om støtten potentielt vil kunne fortrænge EØS-producenter.

3.2.   Negative virkninger på samhandelen

| 50) | Som forklaret under punkt 2 i regionalstøtteretningslinjerne, er det regionalstøttens geografiske specificitet, der gør, at den afviger fra andre former for tværgående bistand. Det er et særkende ved regionalstøtte, at formålet er at påvirke investorernes beslutning om, hvor et investeringsprojekt skal placeres. Regionalstøtte, der opvejer ekstraomkostningerne i forbindelse med en regions ulemper og bidrager til større investering i støttemodtagende områder, bidrager dermed ikke blot til regionens udvikling, men også til samhørigheden, og er dermed i sidste ende til gavn for hele EØS (20). De eventuelle negative virkninger, som regionalstøtte kan have med hensyn til placeringen, er kendt: De begrænses i et vist omfang af regionalstøtteretningslinjerne og af regionalstøttekortene, hvori der med udgangspunkt i retfærdighedshensyn og målsætningerne i samhørighedspolitikken er opstillet en udtømmende oversigt over områder, hvor der kan bevilges regionalstøtte, og de tilladte støtteintensiteter. Der må ikke ydes støtte med det formål at få investeringer placeret uden for disse områder. Ved vurderingen af større investeringsprojekter, der omfattes af denne vejledning, skal Tilsynsmyndigheden have alle de oplysninger stillet til rådighed, der er nødvendige for at kunne vurdere, om den pågældende statsstøtte vil resultere i et væsentligt tab af arbejdspladser andre steder i EØS, hvor der allerede er investeret i samme sektor. |
| --- | --- |

50)

Som forklaret under punkt 2 i regionalstøtteretningslinjerne, er det regionalstøttens geografiske specificitet, der gør, at den afviger fra andre former for tværgående bistand. Det er et særkende ved regionalstøtte, at formålet er at påvirke investorernes beslutning om, hvor et investeringsprojekt skal placeres. Regionalstøtte, der opvejer ekstraomkostningerne i forbindelse med en regions ulemper og bidrager til større investering i støttemodtagende områder, bidrager dermed ikke blot til regionens udvikling, men også til samhørigheden, og er dermed i sidste ende til gavn for hele EØS (20). De eventuelle negative virkninger, som regionalstøtte kan have med hensyn til placeringen, er kendt: De begrænses i et vist omfang af regionalstøtteretningslinjerne og af regionalstøttekortene, hvori der med udgangspunkt i retfærdighedshensyn og målsætningerne i samhørighedspolitikken er opstillet en udtømmende oversigt over områder, hvor der kan bevilges regionalstøtte, og de tilladte støtteintensiteter. Der må ikke ydes støtte med det formål at få investeringer placeret uden for disse områder. Ved vurderingen af større investeringsprojekter, der omfattes af denne vejledning, skal Tilsynsmyndigheden have alle de oplysninger stillet til rådighed, der er nødvendige for at kunne vurdere, om den pågældende statsstøtte vil resultere i et væsentligt tab af arbejdspladser andre steder i EØS, hvor der allerede er investeret i samme sektor.

| 51) | Dette vil mere konkret sige, at der er risiko for, at statsstøtte, der gør det muligt at foretage investeringer, der øger produktionskapaciteten på markedet, kan influere negativt på produktion og investering i andre EØS-regioner. Dette er navnlig en risiko, hvis kapacitetsforøgelsen er større end markedets vækst, hvilket generelt vil være tilfældet med større investeringsprojekter, der opfylder andet kriterium i punkt 57 i regionalstøtteretningslinjerne. Negative virkninger på samhandelen, dvs. nedsat økonomisk aktivitet i de regioner, støtten influerer på, kan tage form af tab af arbejdspladser på underleverandørniveau (21) og tab af positive eksterne effekter (f.eks. klyngevirkningen, videnafsmitning, uddannelse osv.). |
| --- | --- |

51)

Dette vil mere konkret sige, at der er risiko for, at statsstøtte, der gør det muligt at foretage investeringer, der øger produktionskapaciteten på markedet, kan influere negativt på produktion og investering i andre EØS-regioner. Dette er navnlig en risiko, hvis kapacitetsforøgelsen er større end markedets vækst, hvilket generelt vil være tilfældet med større investeringsprojekter, der opfylder andet kriterium i punkt 57 i regionalstøtteretningslinjerne. Negative virkninger på samhandelen, dvs. nedsat økonomisk aktivitet i de regioner, støtten influerer på, kan tage form af tab af arbejdspladser på underleverandørniveau (21) og tab af positive eksterne effekter (f.eks. klyngevirkningen, videnafsmitning, uddannelse osv.).

4.   Afvejning af støttens virkninger

| 52) | Har Tilsynsmyndigheden fastslået, at regional investeringsstøtte til større investeringsprojekter er et nødvendigt incitament for investering i den pågældende region, foretager den en afvejning af de positive og de negative virkninger. Den overvejer i denne forbindelse nøje, hvilke virkninger støtten kan få på samhørigheden inden for EØS under ét. Tilsynsmyndigheden agter ikke at følge dette kapitel slavisk, men vil foretage en samlet vurdering på basis af de forskellige kriteriers relative betydning. Intet enkeltelement vil få tillagt afgørende betydning i denne afvejningsproces, ligesom ingen kombination af elementer alene er nok til at sikre, at støtten opfylder kravene. |
| --- | --- |

52)

Har Tilsynsmyndigheden fastslået, at regional investeringsstøtte til større investeringsprojekter er et nødvendigt incitament for investering i den pågældende region, foretager den en afvejning af de positive og de negative virkninger. Den overvejer i denne forbindelse nøje, hvilke virkninger støtten kan få på samhørigheden inden for EØS under ét. Tilsynsmyndigheden agter ikke at følge dette kapitel slavisk, men vil foretage en samlet vurdering på basis af de forskellige kriteriers relative betydning. Intet enkeltelement vil få tillagt afgørende betydning i denne afvejningsproces, ligesom ingen kombination af elementer alene er nok til at sikre, at støtten opfylder kravene.

| 53) | Tilsynsmyndigheden skønner, at samhørigheden inden for EØS vil have større gavn af, at en investering placeres i en ringere stillet region (defineret ved et højere regionalstøtteloft) end i en bedre stillet region. Det vil således sige for så vidt angår scenario 2, hvor der skal gives dokumentation for en sammenligning med en alternativ placering, at en vurdering, hvori det konkluderes, at investeringen, hvis der ikke ydes støtte, ville blive placeret i en ringere stillet region (dvs. flere regionale ulemper — højere maksimum for regionalstøtteintensiteten) eller i en region, der skønnes at have samme regionale ulemper som målregionen (samme maksimum for regionalstøtteintensiteten), i den overordnede afvejningsproces vil være et negativt element, som næppe kan opvejes af eventuelle positive elementer, da dette ville være i modstrid med selve formålet med regionalstøtte. Omvendt gælder det, at de positive virkninger af regionalstøtte, der blot opvejer forskellene i nettoomkostninger i forhold til en investerings placering i en mere udviklet region (dvs. som opfylder både ovennævnte proportionalitetskrav og kravet om »positive virkninger« med hensyn til målsætning, formålstjenlighed og tilskyndelsesvirkning), normalt vil veje tungere i afvejningsprocessen end eventuelle negative virkninger på et alternativt placeringssted for en ny investering |
| --- | --- |

53)

Tilsynsmyndigheden skønner, at samhørigheden inden for EØS vil have større gavn af, at en investering placeres i en ringere stillet region (defineret ved et højere regionalstøtteloft) end i en bedre stillet region. Det vil således sige for så vidt angår scenario 2, hvor der skal gives dokumentation for en sammenligning med en alternativ placering, at en vurdering, hvori det konkluderes, at investeringen, hvis der ikke ydes støtte, ville blive placeret i en ringere stillet region (dvs. flere regionale ulemper — højere maksimum for regionalstøtteintensiteten) eller i en region, der skønnes at have samme regionale ulemper som målregionen (samme maksimum for regionalstøtteintensiteten), i den overordnede afvejningsproces vil være et negativt element, som næppe kan opvejes af eventuelle positive elementer, da dette ville være i modstrid med selve formålet med regionalstøtte. Omvendt gælder det, at de positive virkninger af regionalstøtte, der blot opvejer forskellene i nettoomkostninger i forhold til en investerings placering i en mere udviklet region (dvs. som opfylder både ovennævnte proportionalitetskrav og kravet om »positive virkninger« med hensyn til målsætning, formålstjenlighed og tilskyndelsesvirkning), normalt vil veje tungere i afvejningsprocessen end eventuelle negative virkninger på et alternativt placeringssted for en ny investering

| 54) | Foreligger der pålidelig dokumentation for, at statsstøtte vil resultere i, at der andre steder inden for EØS vil opstå et væsentligt tab af arbejdspladser, dvs. arbejdspladser, som ellers sandsynligvis ville være blevet bevaret på mellemlangt sigt, vil der i afvejningsprocessen blive taget hensyn til de sociale og økonomiske virkninger på de pågældende steder. |
| --- | --- |

54)

Foreligger der pålidelig dokumentation for, at statsstøtte vil resultere i, at der andre steder inden for EØS vil opstå et væsentligt tab af arbejdspladser, dvs. arbejdspladser, som ellers sandsynligvis ville være blevet bevaret på mellemlangt sigt, vil der i afvejningsprocessen blive taget hensyn til de sociale og økonomiske virkninger på de pågældende steder.

| 55) | Tilsynsmyndigheden kan afslutte den formelle undersøgelsesprocedure i artikel 6 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen med en beslutning på grundlag af artikel 7 i samme protokol. |
| --- | --- |

55)

Tilsynsmyndigheden kan afslutte den formelle undersøgelsesprocedure i artikel 6 i del II i protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen med en beslutning på grundlag af artikel 7 i samme protokol.

| 56) | Tilsynsmyndigheden kan beslutte enten at godkende støtten, underkaste den betingelser, eller forbyde den (22). Vedtager Tilsynsmyndigheden en betinget beslutning, jf. artikel 7, stk. 4, i denne protokol, kan den fastlægge vilkår, der begrænser en potentiel konkurrencefordrejning og sikrer støttens proportionalitet. Således kan den bl.a. nedsætte det anmeldte støttebeløb eller den anmeldte støtteintensitet til et niveau, der skønnes at være proportionalt og dermed foreneligt med det fælles marked. |
| --- | --- |

56)

Tilsynsmyndigheden kan beslutte enten at godkende støtten, underkaste den betingelser, eller forbyde den (22). Vedtager Tilsynsmyndigheden en betinget beslutning, jf. artikel 7, stk. 4, i denne protokol, kan den fastlægge vilkår, der begrænser en potentiel konkurrencefordrejning og sikrer støttens proportionalitet. Således kan den bl.a. nedsætte det anmeldte støttebeløb eller den anmeldte støtteintensitet til et niveau, der skønnes at være proportionalt og dermed foreneligt med det fælles marked.

---

(1)  Dette kapitel svarer til Europa-Kommissionens meddelelse om kriterier til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter, EUT C 223 af 16.9.2009, s. 3.

(2)  Kapitlet om statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 svarer til Kommissionens meddelelse om retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013, EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13.

(3)  http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

(4)  Jf. definitionen i punkt 49 og fodnote 46 og 47 i regionalstøtteretningslinjerne.

(5)  Afsnit 4.3 i regionalstøtteretningslinjerne.

(6)  Punkt 56 i regionalstøtteretningslinjerne.

(7)  Punkt 53 i regionalstøtteretningslinjerne.

(8)  Punkt 26A.3(4) i kapitel 26A i Tilsynsmyndighedens multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter, der svarede til Europa-Kommissionens multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (EFT C 70 af 19.3.2002, s. 8, som ændret i EUT C 263 af 1.11.2003, s. 3).

(9)  Punkt 57 i regionalstøtteretningslinjerne.

(10)  Punkt 11 og 20 i handlingsplanen på statsstøtteområdet (KOM(2005) 107 endelig).

(11)  Punkt 30 i regionalstøtteretningslinjerne.

(12)  Punkt 57 i regionalstøtteretningslinjerne.

(13)  Sådanne investeringer kan bane vej for yderligere investeringer, som er bæredygtige uden yderligere statsstøtte.

(14)  Er der tvivl om definitionen af det relevante marked, vil Tilsynsmyndigheden afgrænse det i den beslutning om iværksættelse af den formelle undersøgelsesprocedure, den træffer på grundlag af artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3.

(15)  En stærk markedsposition betyder, at virksomheden kan influere på markedspriser, produktion, udvalget af varer/tjenesteydelser, deres kvalitet samt andre forhold, der er bestemmende for konkurrencen på markedet over et længere tidsrum.

(16)  Tilsynsmyndigheden kan i denne forbindelse benytte sig af Herfindahl-Hirschman-indekset (HHI). Dette indeks giver en summarisk oversigt over markedsstrukturerne. Hvor et marked har få aktører, og flere af disse har en forholdsvis stor markedsandel, giver det mindre anledning til konkurrencemæssige betænkeligheder, hvis en støttemodtager sidder inde med en stor andel af markedet.

(17)  Hindringer for adgangen til markedet omfatter retlige hindringer (i første række intellektuel ejendomsret), besparelser ved stordrift og fokuseret drift samt hindringer for adgangen til net og infrastrukturer. Ydes der støtte på et marked, hvor støttemodtageren er en fast etableret markedsaktør, kan eventuelle markedsbarrierer give støttemodtageren en endnu stærkere markedsposition, og dermed yderligere forværre de eventuelle negative virkninger af denne markedsmagt.

(18)  På et marked med stærke købere er det mindre sandsynligt, at støttemodtageren vil kunne forhøje sine priser over for disse købere.

(19)  I denne forbindelse forstås ved et »underpræsterende« marked, at markedets gennemsnitlige årlige vækst i referenceperioden ikke overstiger væksten i EØS' BNP.

(20)  En større aktivitet og en bedre levestandard i det støttemodtagende område kan styrke efterspørgslen efter varer og serviceydelser fra andre dele af EØS

(21)  Især hvis de opererer på lokale markeder i regionen.

(22)  For så vidt angår støtte, der ydes på grundlag af en eksisterende regionalstøtteordning, bør det dog anføres, at EFTA-staterne fortsat har mulighed for at yde støtte af denne art op til et niveau svarende til det maksimumsbeløb, der ifølge de gældende regler kan ydes til investeringer med støtteberettigede omkostninger på 100 mio. EUR.

---

Berigtigelser

| 2.8.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/23

---

Berigtigelse til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 277 af 21. oktober 2005
  )

Side 1, betragtning 2:

I stedet for:

| »(2) | Efter traktaten tages der ved udarbejdelsen af den fælles landbrugspolitik og de særlige foranstaltninger, som den kan medføre, hensyn til landbrugserhvervets særlige karakter, der følger af landbrugets sociale struktur og af de strukturelle og naturbetingede forskelle mellem de forskellige landdistrikter.« |
| --- | --- |

»(2)

Efter traktaten tages der ved udarbejdelsen af den fælles landbrugspolitik og de særlige foranstaltninger, som den kan medføre, hensyn til landbrugserhvervets særlige karakter, der følger af landbrugets sociale struktur og af de strukturelle og naturbetingede forskelle mellem de forskellige landdistrikter.«

læses:

| »(2) | Efter traktaten tages der ved udarbejdelsen af den fælles landbrugspolitik og de særlige foranstaltninger, som den kan medføre, hensyn til landbrugserhvervets særlige karakter, der følger af landbrugets sociale struktur og af de strukturelle og naturbetingede forskelle mellem de forskellige landbrugsområder.« |
| --- | --- |

»(2)

Efter traktaten tages der ved udarbejdelsen af den fælles landbrugspolitik og de særlige foranstaltninger, som den kan medføre, hensyn til landbrugserhvervets særlige karakter, der følger af landbrugets sociale struktur og af de strukturelle og naturbetingede forskelle mellem de forskellige landbrugsområder.«

Side 17, artikel 28, stk. 1, litra c):

I stedet for:

»..., kan støtten kun ydes til de investeringer, der foretages af mikrovirksomheder som omhandlet i stk. 2 for at overholde en nyligt indført fællesskabsnorm. ...«

læses:

»..., kan støtten kun ydes til de investeringer, der foretages af mikrovirksomheder som omhandlet i stk. 3 for at overholde en nyligt indført fællesskabsnorm. ...«.

---

| 2.8.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 206/24

---

Berigtigelse til Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EU BAM Rafah/1/2012 af 3. juli 2012 om udnævnelse af chefen for EU-grænsebistandsmissionen ved grænseovergangen i Rafah (EU BAM Rafah)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 186 af 14. juli 2012
  )

Omslaget og side 30, afgørelsens nummer:

I stedet for:

»2012/382/EU«

læses:

»2012/382/FUSP«.

---