# Euroopa Liidu L 185/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.185.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 185 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide13. juuli 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.185.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 185

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide13. juuli 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 81 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad külghaagisega või külghaagiseta kaherattaliste mootorsõidukite tahavaatepeeglite tüübikinnitust seoses nende tahavaatepeeglite paigaldamisega juhtraua külge | 1 |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 90 – Mootorsõidukite ja nende haagiste piduri asendushõõrdkatete komplektide, trummelpiduri asendushõõrdkatete ning asendusketaste ja -trumlite tüübikinnituse ühtsed sätted | 24 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 81 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad külghaagisega või külghaagiseta kaherattaliste mootorsõidukite tahavaatepeeglite tüübikinnitust seoses nende tahavaatepeeglite paigaldamisega juhtraua külge

1

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 90 – Mootorsõidukite ja nende haagiste piduri asendushõõrdkatete komplektide, trummelpiduri asendushõõrdkatete ning asendusketaste ja -trumlite tüübikinnituse ühtsed sätted

24

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 81 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad külghaagisega või külghaagiseta kaherattaliste mootorsõidukite tahavaatepeeglite tüübikinnitust seoses nende tahavaatepeeglite paigaldamisega juhtraua külge

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja originaalversiooni 2. täiendus – jõustumise kuupäev: 18. juuni 2007

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

I.   TAHAVAATEPEEGLID

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Märgised |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Üldnõuded |
| --- | --- |

6.

| 7. | Erinõuded |
| --- | --- |

7.

| 8. | Katsetamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tahavaatepeegli tüübikinnituste muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

12.

II.   TAHAVAATEPEEGLITE PAIGALDAMINE

| 13. | Mõisted |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

15.

| 16. | Nõuded |
| --- | --- |

16.

| 17. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

17.

| 18. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

19.

| 20. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

20.

| 21. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

21.

LISAD

| 1. lisa | Teatis tahavaatepeeglile eeskirja nr 81 kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tahavaatepeegli tootmise lõpliku peatamise kohta. |
| --- | --- |

1. lisa

| 2. lisa | Teatis sõidukitüübile tüübikinnituse andmise (tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku lõpetamise) kohta vastavalt eeskirjale nr 81 seoses tahavaatepeegli paigaldamisega |
| --- | --- |

2. lisa

| 3. lisa | Tahavaatepeegli tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

3. lisa

| 4. lisa | Tahavaatepeegli paigaldamisega seotud tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

4. lisa

| 5. lisa | Peegeldusteguri määramise katse meetod |
| --- | --- |

5. lisa

| 6. lisa | Peegli peegelduspinna kõverusraadiuse r määramise kord |
| --- | --- |

6. lisa

| 7. lisa | Toodangu nõuetele vastavuse kontroll |
| --- | --- |

7. lisa

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmiselt.

| 1.1. | Tahavaatepeeglitele, mis on mõeldud paigaldamiseks L-kategooria mootorsõidukitele, (1) mille kere ümbritseb juhti osaliselt või tervenisti ja |
| --- | --- |

1.1.

Tahavaatepeeglitele, mis on mõeldud paigaldamiseks L-kategooria mootorsõidukitele, (1) mille kere ümbritseb juhti osaliselt või tervenisti ja

| 1.2. | tahavaatepeeglite paigaldamisele L-kategooria mootorsõidukitele, mille kere ümbritseb juhti osaliselt või tervenisti (2). |
| --- | --- |

1.2.

tahavaatepeeglite paigaldamisele L-kategooria mootorsõidukitele, mille kere ümbritseb juhti osaliselt või tervenisti (2).

I.   TAHAVAATEPEEGLID

2.   MÕISTED

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

2.1.   „Tahavaatepeegel”– mis tahes seade, mis on ette nähtud selleks, et võimaldada head nähtavust taha suunas.

2.2.   „Tahavaatepeegli tüüp”– seadmed, mis ei erine järgmiste oluliste tunnuste poolest:

2.3.   „Tahavaatepeegli klass”– kõik seadmed, millel on üks või mitu ühist omadust või funktsiooni.

Käesolevas eeskirjas mainitud tahavaatepeeglid on rühmitatud klassi L.

2.4.   „r”– keskmine kõverusraadius, mis on mõõdetud peegelduspinnal käesoleva eeskirja 6. lisa punktis 2 kirjeldatud meetodil.

2.5.   „Peegelduspinna punkti põhikõverusraadiused (ri) ja (r’i)”– 6. lisas määratletud seadme abil saadud väärtused, mida mõõdetakse peegelduspinna kaarel, mis asub peegli suurima mõõtmega paralleelsel tasapinnal, mis läbib peegli keskpunkti, ning kõnealuse raadiusega risti oleval kaarel.

2.6.   „Peegelduspinna punkti kõverusraadius (rp)”– põhikõverusraadiuste ri ja r’i aritmeetiline keskmine, st:

Formula

2.7.   „Peegli kese”– peegelduspinna nähtava osa kese.

2.8.   „Tahavaatepeegli koosteelementide kõverusraadius”– kõnealuse osa kumerust kõige täpsemalt väljendava ringi kaare raadius c.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Tahavaatepeegli tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2.   Iga tahavaatepeegli tüübi kohta lisatakse taotlusele järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:

| 3.2.1. | tehniline kirjeldus koos paigaldusjuhistega, milles on märgitud sõidukitüüp (-tüübid), millele tahavaatepeegel on ette nähtud; |
| --- | --- |

3.2.1.

tehniline kirjeldus koos paigaldusjuhistega, milles on märgitud sõidukitüüp (-tüübid), millele tahavaatepeegel on ette nähtud;

| 3.2.2. | piisavalt üksikasjalikud joonised, mis võimaldaksid






  3.2.2.1. | kontrollida vastavust punktis 6 ette nähtud üldnõuetele, |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

piisavalt üksikasjalikud joonised, mis võimaldaksid

3.2.2.1.

kontrollida vastavust punktis 6 ette nähtud üldnõuetele,

| 3.2.2.2. | kontrollida vastavust punktis 7.1 ette nähtud mõõtmetele ja |
| --- | --- |

3.2.2.2.

kontrollida vastavust punktis 7.1 ette nähtud mõõtmetele ja

| 3.2.2.3. | kontrollida vastavust punktis 4.2 ette nähtud tüübikinnitusmärgi jaoks ette nähtud kohtade asetusele. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

kontrollida vastavust punktis 4.2 ette nähtud tüübikinnitusmärgi jaoks ette nähtud kohtade asetusele.

3.3.   Lisaks tuleb tüübikinnitustaotlusele lisada neli tahavaatepeegli tüübi näidist. Tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistuse nõudmisel tuleb esitada täiendavad näidised.

3.4.   Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tõhus kontroll.

4.   MÄRGISED

4.1.   Tüübikinnituse saamiseks esitatud tahavaatepeeglite näidistel peab olema valmistaja kaubanimi või -märk; kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustumatu.

4.2.   Igal tahavaatepeeglil peab olema piisavalt suur ala tüübikinnitusmärgi jaoks, mis peab olema loetav, kui tahavaatepeegel on paigaldatud sõidukile; see koht on näidatud punktis 3.2.2 nimetatud joonistel.

5.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

5.1.   Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud näidised vastavad punktide 6–8 nõuetele, antakse asjaomasele tahavaatepeeglile tüübikinnitus.

5.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegu 00, mis tähendab eeskirja algversiooni) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis tüübikinnituse väljastamise ajaks on eeskirja tehtud. Sama lepinguosaline ei tohi anda sama numbrit ühelegi muule tahavaatepeegli tüübile.

5.3.   Teade tahavaatepeegli tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja rakendavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

5.4.   Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud tahavaatepeegli tüübile tuleb lisaks punktis 4.1 kirjeldatud märkidele kinnitada punktis 4.2 kirjeldatud nähtavale kohale rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest osadest:

| 5.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3), |
| --- | --- |

5.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3),

| 5.4.2. | tüübikinnitusnumber, |
| --- | --- |

5.4.2.

tüübikinnitusnumber,

| 5.4.3. | L-tähe kujuline lisatähis. |
| --- | --- |

5.4.3.

L-tähe kujuline lisatähis.

5.5.   Tüübikinnitusmärk ja lisatähis peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud.

5.6.   Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi ja lisatähise kujunduse näidis.

6.   ÜLDNÕUDED

6.1.   Kõik tahavaatepeeglid peavad olema reguleeritavad.

6.2.   Peegelduspinna serv peab olema ümbritsetud hoidikuga, mille perimeetril peab väärtus c kõigis punktides ja suundades olema 2,5 mm või suurem. Kui peegelduspind ulatub üle hoidiku, peab kõverusraadius c eenduva osa serval olema vähemalt 2,5 mm ja see peab ennistuma hoidikusse, kui hoidiku suhtes kõige välimisse punkti rakendatakse 50 N suurust jõudu horisontaalsuunas, mis on ligikaudselt paralleelne sõiduki keskpikitasapinnaga.

6.3.   Kui tahavaatepeegel paigaldatakse tasasele pinnale, peab selle kõigi osade (sealhulgas nende osade, mis jäävad pärast punktis 8.2 kirjeldatud katse korraldamist hoidiku külge kinnitatuks), mis on võimalikus staatilises kokkupuutes 100 mm läbimõõduga keraga, kõverusraadius c olema vähemalt 2,5 mm sõltumata seadme reguleerimisasendist.

6.3.1.   Punktis 6.3 raadiusele esitatud nõuded ei kehti kinnitusavade või -süvendite servade kohta, mille laius ei ületa 12 mm, eeldusel et servad on ümardatud.

6.4.   Punktide 6.2 ja 6.3 sätteid ei kohaldata tahavaatepeeglite osade suhtes, mis on valmistatud materjalist, mille Shore’i kõvadus A ei ületa 60.

7.   ERINÕUDED

7.1.   Mõõtmed

7.1.1.   Peegelduspinna minimaalsed mõõtmed peavad olema sellised, et:

| 7.1.1.1. | pindala on vähemalt 69 cm2, |
| --- | --- |

7.1.1.1.

pindala on vähemalt 69 cm2,

| 7.1.1.2. | ringikujuliste peeglite puhul on läbimõõt vähemalt 94 mm, |
| --- | --- |

7.1.1.2.

ringikujuliste peeglite puhul on läbimõõt vähemalt 94 mm,

| 7.1.1.3. | muu kui ringikujulise peegli puhul peavad selle mõõtmed võimaldama kanda peegelduspinnale 78 mm läbimõõduga ringi. |
| --- | --- |

7.1.1.3.

muu kui ringikujulise peegli puhul peavad selle mõõtmed võimaldama kanda peegelduspinnale 78 mm läbimõõduga ringi.

7.1.2.   Peegelduspinna maksimaalsed mõõtmed peavad olema järgmised:

| 7.1.2.1. | ümmarguste peeglite puhul on läbimõõt kuni 150 mm, |
| --- | --- |

7.1.2.1.

ümmarguste peeglite puhul on läbimõõt kuni 150 mm,

| 7.1.2.2. | muu kui ümmarguse kujuga peegli puhul peab peegelduspind mahtuma ristkülikusse mõõtmetega 120 mm × 200 mm. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

muu kui ümmarguse kujuga peegli puhul peab peegelduspind mahtuma ristkülikusse mõõtmetega 120 mm × 200 mm.

7.2.   Peegelduspind ja peegeldustegur

7.2.1.   Tahavaatepeegli peegelduspind peab olema sfääriliselt kumer.

7.2.2.   Kõverusraadiuste erinevused

| 7.2.2.1. | Üheski võrdluspunktis ei tohi ri või r’i ja rp vaheline erinevus ületada 0,15 r. |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Üheski võrdluspunktis ei tohi ri või r’i ja rp vaheline erinevus ületada 0,15 r.

| 7.2.2.2. | Kõverusraadiuste (rp1, rp2 ja rp3) ja r vaheline erinevus ei tohi ületada 0,15 r. |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Kõverusraadiuste (rp1, rp2 ja rp3) ja r vaheline erinevus ei tohi ületada 0,15 r.

7.2.3.   Väärtus r peab olema vahemikus 1 000 mm – 1 500 mm.

7.2.4.   Vastavalt käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud meetodile määratud normaalne peegeldustegur peab olema vähemalt 40 %. Kui peeglil on kaks asendit („päevane” ja „öine”), peab „päevases” asendis olema võimalik ära tunda liikluses kasutatavaid signaalvärve. Öise asendi normaalne peegeldustegur ei tohi olla alla 4 %.

7.2.5.   Peegelduspind peab säilitama punktis 7.2.4 kehtestatud omadused ka siis, kui see peaks normaalsetes kasutustingimustes olema pikemat aega allutatud ebasoodsatele ilmastikutingimustele.

8.   KATSED

8.1.   Tahavaatepeegleid tuleb katsetada punktides 8.2 ja 8.3 kirjeldatud viisil, et teha kindlaks nende käitumine varre või toe külge kinnitatud hoidiku löömise või painutamise korral.

8.2.   Löökkatse

8.2.1.   Katseseadme kirjeldus

| 8.2.1.1. | Katseseade koosneb pendlist, mis võib liikuda kahe omavahel risti oleva horisontaaltelje sihis, millest üks on risti pendli liikumistrajektoori hõlmava tasapinnaga. Pendli otsas on vasar, mille moodustab 165 ± 1 mm läbimõõduga jäik kera, mis on kaetud 5 mm paksuse kummist kattega, mille Shore’i kõvadus A on 50. Lisatakse seade, mis võimaldab kindlaks teha varda saavutatud maksimaalse nurga liikumistasapinnal. Pendlile kinnitatakse kindlalt tugi, mis hoiab näidiseid kooskõlas punktis 8.2.2.6 sätestatud lööginõuetega. Allpool oleval joonisel 1 on katseseadme mõõtmed ja konstruktsiooni spetsifikatsioon. |
| --- | --- |

8.2.1.1.

Katseseade koosneb pendlist, mis võib liikuda kahe omavahel risti oleva horisontaaltelje sihis, millest üks on risti pendli liikumistrajektoori hõlmava tasapinnaga. Pendli otsas on vasar, mille moodustab 165 ± 1 mm läbimõõduga jäik kera, mis on kaetud 5 mm paksuse kummist kattega, mille Shore’i kõvadus A on 50. Lisatakse seade, mis võimaldab kindlaks teha varda saavutatud maksimaalse nurga liikumistasapinnal. Pendlile kinnitatakse kindlalt tugi, mis hoiab näidiseid kooskõlas punktis 8.2.2.6 sätestatud lööginõuetega. Allpool oleval joonisel 1 on katseseadme mõõtmed ja konstruktsiooni spetsifikatsioon.

| 8.2.1.2. | Pendli löögikese peab kokku langema vasara kerakujulise otsa keskmega. See on kaugusel „1” pendli liikumistasapinna võnketeljest, mis on 1 m ± 5 mm. Pendli taandatud mass on mo = 6,8 ± 0,05 kg. Suhet pendli raskuskeskme ja selle pöörlemistelje vahel väljendab võrrand: |
| --- | --- |

8.2.1.2.

Pendli löögikese peab kokku langema vasara kerakujulise otsa keskmega. See on kaugusel „1” pendli liikumistasapinna võnketeljest, mis on 1 m ± 5 mm. Pendli taandatud mass on mo = 6,8 ± 0,05 kg. Suhet pendli raskuskeskme ja selle pöörlemistelje vahel väljendab võrrand:

8.2.2.   Katse kirjeldus

| 8.2.2.1. | Tahavaatepeegel kinnitatakse toe külge peegli tootja või vajaduse korral sõidukitootja soovituste kohaselt. |
| --- | --- |

8.2.2.1.

Tahavaatepeegel kinnitatakse toe külge peegli tootja või vajaduse korral sõidukitootja soovituste kohaselt.

| 8.2.2.2. | Tahavaatepeegli asukoht katse ajal






  8.2.2.2.1. | Tahavaatepeegel paigutatakse pendli löökstendile nii, et horisontaalsed ja vertikaalsed teljed oleksid samasuguses asendis kui siis, kui tahavaatepeegel paigaldatakse sõidukile vastavalt sõiduki või tahavaatepeegli tootja paigaldusjuhendile. |
| --- | --- | --- |

8.2.2.2.

Tahavaatepeegli asukoht katse ajal

8.2.2.2.1.

Tahavaatepeegel paigutatakse pendli löökstendile nii, et horisontaalsed ja vertikaalsed teljed oleksid samasuguses asendis kui siis, kui tahavaatepeegel paigaldatakse sõidukile vastavalt sõiduki või tahavaatepeegli tootja paigaldusjuhendile.

| 8.2.2.2.2. | Kui tahavaatepeegel on oma aluse suhtes reguleeritav, peab katseasend olema selline, et liigendid töötaksid peegli või sõiduki tootja poolt määratud reguleerimispiirkonnas võimalikult halvasti. |
| --- | --- |

8.2.2.2.2.

Kui tahavaatepeegel on oma aluse suhtes reguleeritav, peab katseasend olema selline, et liigendid töötaksid peegli või sõiduki tootja poolt määratud reguleerimispiirkonnas võimalikult halvasti.

| 8.2.2.2.3. | Kui tahavaatepeegli kaugust alusest on võimalik vastava seadisega reguleerida, tuleb seadis paigutada sellisesse asendisse, mille puhul on vahemaa hoidiku ja aluse vahel kõige väiksem. |
| --- | --- |

8.2.2.2.3.

Kui tahavaatepeegli kaugust alusest on võimalik vastava seadisega reguleerida, tuleb seadis paigutada sellisesse asendisse, mille puhul on vahemaa hoidiku ja aluse vahel kõige väiksem.

| 8.2.2.2.4. | Kui peegelduspinda saab hoidikus liigutada, tuleb peegelduspind reguleerida nii, et selle sõidukist kõige kaugemal asetsev ülanurk asub hoidikust kaugeimas võimalikus asendis. |
| --- | --- |

8.2.2.2.4.

Kui peegelduspinda saab hoidikus liigutada, tuleb peegelduspind reguleerida nii, et selle sõidukist kõige kaugemal asetsev ülanurk asub hoidikust kaugeimas võimalikus asendis.

| 8.2.2.3. | Kui pendel on vertikaalasendis, läbistavad vasara keset läbivad horisontaalsed ja pikisuunalised vertikaaltasapinnad punktis 2.7 määratletud peegelduspinna keskpunkti. Pendli pikisuunaline võnkesuund on sõiduki pikitasapinnaga paralleelne. |
| --- | --- |

8.2.2.3.

Kui pendel on vertikaalasendis, läbistavad vasara keset läbivad horisontaalsed ja pikisuunalised vertikaaltasapinnad punktis 2.7 määratletud peegelduspinna keskpunkti. Pendli pikisuunaline võnkesuund on sõiduki pikitasapinnaga paralleelne.

| 8.2.2.4. | Kui punktides 8.2.2.2.1 ja 8.2.2.2.2 sätestatud reguleerimistingimustel takistavad tahavaatepeegli osad haamri liikumist, tuleb löögipunkt kõnealuse tiirlemis- või pöörlemistelje suunas risti edasi tõsta. Löögipunkti ei tohi ümber paigutada rohkem, kui see on hädavajalik katse tegemiseks.
  Ümberpaigutamist tuleb piirata nii, et vasaraga kokkupuute punkt on peegelduspinna servast vähemalt 10 mm kaugusel. |
| --- | --- |

8.2.2.4.

Kui punktides 8.2.2.2.1 ja 8.2.2.2.2 sätestatud reguleerimistingimustel takistavad tahavaatepeegli osad haamri liikumist, tuleb löögipunkt kõnealuse tiirlemis- või pöörlemistelje suunas risti edasi tõsta. Löögipunkti ei tohi ümber paigutada rohkem, kui see on hädavajalik katse tegemiseks.

Ümberpaigutamist tuleb piirata nii, et vasaraga kokkupuute punkt on peegelduspinna servast vähemalt 10 mm kaugusel.

| 8.2.2.5. | Katsel lastakse vasar lahti asendist, mis moodustab vertikaaltasapinnaga 60° nurga nii, et vasar lööb vastu tahavaatepeeglit just hetkel, kui pendel saavutab vertikaalasendi. |
| --- | --- |

8.2.2.5.

Katsel lastakse vasar lahti asendist, mis moodustab vertikaaltasapinnaga 60° nurga nii, et vasar lööb vastu tahavaatepeeglit just hetkel, kui pendel saavutab vertikaalasendi.

| 8.2.2.6. | Tahavaatepeeglite löökkatseid tehakse järgmistes tingimustes.






  8.2.2.6.1. | 1. katse: löögipunkt peab vastama punktis 8.2.2.3 või punktis 8.2.2.4 kehtestatud nõuetele. Löök peab olema selline, et vasar lööb vastu tahavaatepeeglit selle peegelduspinna poolselt küljelt. |
| --- | --- | --- |

8.2.2.6.

Tahavaatepeeglite löökkatseid tehakse järgmistes tingimustes.

8.2.2.6.1.

1. katse: löögipunkt peab vastama punktis 8.2.2.3 või punktis 8.2.2.4 kehtestatud nõuetele. Löök peab olema selline, et vasar lööb vastu tahavaatepeeglit selle peegelduspinna poolselt küljelt.

| 8.2.2.6.2. | 2. katse: löögipunkt peab vastama punktis 8.2.2.3 või punktis 8.2.2.4 kehtestatud nõuetele. Löök peab olema selline, et vasar lööb vastu tahavaatepeeglit selle peegelduspinna poolse külje vastasküljelt. |
| --- | --- |

8.2.2.6.2.

2. katse: löögipunkt peab vastama punktis 8.2.2.3 või punktis 8.2.2.4 kehtestatud nõuetele. Löök peab olema selline, et vasar lööb vastu tahavaatepeeglit selle peegelduspinna poolse külje vastasküljelt.

8.3.   Varre külge kinnitatud hoidiku paindekatse

8.3.1.   Katse kirjeldus

| 8.3.1.1. | Hoidik asetatakse horisontaalselt seadmesse nii, et paigaldusaluse reguleerimisosad oleksid kindlalt kinnitatud. Reguleerimisosal kinnituskoha juures olev kõige lähem ots fikseeritakse hoidiku suurima mõõtme suunas 15 mm laiuse tõkestiga, mis katab hoidiku kogu laiuses. |
| --- | --- |

8.3.1.1.

Hoidik asetatakse horisontaalselt seadmesse nii, et paigaldusaluse reguleerimisosad oleksid kindlalt kinnitatud. Reguleerimisosal kinnituskoha juures olev kõige lähem ots fikseeritakse hoidiku suurima mõõtme suunas 15 mm laiuse tõkestiga, mis katab hoidiku kogu laiuses.

| 8.3.1.2. | Hoidiku teise otsa pannakse eespool kirjeldatuga analoogne tõkesti, et kinnitada hoidikule ettenähtud katsekoormus (vt joonis 2). |
| --- | --- |

8.3.1.2.

Hoidiku teise otsa pannakse eespool kirjeldatuga analoogne tõkesti, et kinnitada hoidikule ettenähtud katsekoormus (vt joonis 2).

| 8.3.1.3. | Hoidiku katsetatava otsa vastas oleva otsa võib joonisel 2 kujutatud asendis hoidmise asemel kinnitada. |
| --- | --- |

8.3.1.3.

Hoidiku katsetatava otsa vastas oleva otsa võib joonisel 2 kujutatud asendis hoidmise asemel kinnitada.

Image

8.3.2.   Katsekoormus on 25 kg, mida tuleb rakendada minuti jooksul.

8.4.   Katsetulemused

8.4.1.   Punktis 8.2 kirjeldatud katsel peab pendel tagasi pöörduma nii, et pendlivarda asendi projektsioon liikumistasapinnal moodustab vertikaali suhtes vähemalt 20° nurga.

| 8.4.1.1. | Nurka tuleb mõõta täpsusega ± 1°. |
| --- | --- |

8.4.1.1.

Nurka tuleb mõõta täpsusega ± 1°.

8.4.2.   Punktides 8.2 ja 8.3 kirjeldatud katsete käigus ei tohi peegel puruneda. Peegli peegelduspinna purunemine on siiski lubatud, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| 8.4.2.1. | klaasikillud on endiselt kinni kas hoidiku siseküljel või hoidikule tugevasti kinnitatud pinna küljes; klaasi osaline eraldumine katte siseküljelt on lubatud, kui klaas ei ole eraldunud pragudest mõlemal pool rohkem kui 2,5 mm. Väikeste kildude eraldumine klaasipinnast löögipunktis on lubatud; |
| --- | --- |

8.4.2.1.

klaasikillud on endiselt kinni kas hoidiku siseküljel või hoidikule tugevasti kinnitatud pinna küljes; klaasi osaline eraldumine katte siseküljelt on lubatud, kui klaas ei ole eraldunud pragudest mõlemal pool rohkem kui 2,5 mm. Väikeste kildude eraldumine klaasipinnast löögipunktis on lubatud;

| 8.4.2.2. | peegel on turvaklaasist. |
| --- | --- |

8.4.2.2.

peegel on turvaklaasist.

9.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

9.1.   Kõik käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud tahavaatepeeglid peavad vastama tüübikinnituse saanud tüübile ja punktides 6–8 sätestatud nõuetele.

9.2.   Punkti 9.1 nõuete täitmise kontrollimiseks tehakse asjakohane tootmise kontroll.

9.3.   Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

| 9.3.1. | tagama tahavaatepeeglite kvaliteedi tõhusa kontrollimise protseduuride olemasolu, |
| --- | --- |

9.3.1.

tagama tahavaatepeeglite kvaliteedi tõhusa kontrollimise protseduuride olemasolu,

| 9.3.2. | omama ligipääsu kontrolliseadmetele, mis on vajalikud iga kinnitatud tüübi nõuetele vastavuse kontrollimiseks, |
| --- | --- |

9.3.2.

omama ligipääsu kontrolliseadmetele, mis on vajalikud iga kinnitatud tüübi nõuetele vastavuse kontrollimiseks,

| 9.3.3. | tagama katsetulemuste registreerimise ning sellega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel ametiasutusega, |
| --- | --- |

9.3.3.

tagama katsetulemuste registreerimise ning sellega seotud dokumentide kättesaadavuse ajavahemikus, mis määratakse kindlaks kokkuleppel ametiasutusega,

| 9.3.4. | analüüsima iga katsetüübi tulemusi, et kontrollida tahavaatepeeglite karakteristikuid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu korral lubatud kõikumisi, |
| --- | --- |

9.3.4.

analüüsima iga katsetüübi tulemusi, et kontrollida tahavaatepeeglite karakteristikuid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu korral lubatud kõikumisi,

| 9.3.5. | tagama, et iga tahavaatepeegli tüübi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja 7. lisas ette nähtud katsed, |
| --- | --- |

9.3.5.

tagama, et iga tahavaatepeegli tüübi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja 7. lisas ette nähtud katsed,

| 9.3.6. | tagama, et kui katse käigus ilmneb mis tahes näidise või katsetüki mittevastavus selle katsetüübi tingimustele, võetakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toote vastavus tüübikinnitusele. |
| --- | --- |

9.3.6.

tagama, et kui katse käigus ilmneb mis tahes näidise või katsetüki mittevastavus selle katsetüübi tingimustele, võetakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toote vastavus tüübikinnitusele.

9.4.   Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavate kontrollimeetodite nõuetele vastavust.

| 9.4.1. | Iga kontrolli puhul tuleb väliskontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused. |
| --- | --- |

9.4.1.

Iga kontrolli puhul tuleb väliskontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused.

| 9.4.2. | Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu kindlaksmääramisel võib arvesse võtta tootja tehtud kontrolli tulemusi. |
| --- | --- |

9.4.2.

Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu kindlaksmääramisel võib arvesse võtta tootja tehtud kontrolli tulemusi.

| 9.4.3. | Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui tundub olevat vajalik kontrollida punkti 9.4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija välja näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatsed teinud tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

9.4.3.

Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui tundub olevat vajalik kontrollida punkti 9.4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija välja näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatsed teinud tehnilisele teenistusele.

| 9.4.4. | Pädev asutus võib korraldada mis tahes käesoleva eeskirjaga ette nähtud katseid. |
| --- | --- |

9.4.4.

Pädev asutus võib korraldada mis tahes käesoleva eeskirjaga ette nähtud katseid.

| 9.4.5. | Pädeva asutuse heaks kiidetud kontrollide tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul. Juhul kui sellise inspekteerimise ajal registreeritakse negatiivsed tulemused, tagab pädev asutus, et võetakse kõik vajalikud meetmed toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

9.4.5.

Pädeva asutuse heaks kiidetud kontrollide tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul. Juhul kui sellise inspekteerimise ajal registreeritakse negatiivsed tulemused, tagab pädev asutus, et võetakse kõik vajalikud meetmed toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks nii kiiresti kui võimalik.

10.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

10.1.   Tahavaatepeeglile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõudeid ei täideta.

10.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud teatise näidisvormi.

11.   TAHAVAATEPEEGLI TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

11.1.   Igast tahavaatepeegli tüübis tehtavast muudatusest teavitatakse tüübikinnituse andnud haldusasutust. Seejärel võib asutus kas

| 11.1.1. | võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et tahavaatepeegel vastab endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

11.1.1.

võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et tahavaatepeegel vastab endiselt nõuetele, või

| 11.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

11.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

11.2.   Tüübikinnituse andmisest või sellest keeldumisest teatatakse koos muudatuste täpsustustega kõikidele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 täpsustatud korras.

11.3.   Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi kohase teatisega käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

12.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud tahavaatepeegli tüübi tootmise, teatab ta sellest kinnituse andnud asutusele. Asjakohase teatise saamisel teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud teatise näidisvormi.

II.   TAHAVAATEPEEGLITE PAIGALDAMINE

13.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 13.1. | „Maksimaalne valmistajakiirus” – nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 16.2. |
| --- | --- |

13.1.

„Maksimaalne valmistajakiirus” – nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 16.2.

| 13.2. | „Sõidukitüüp seoses tahavaatepeeglitega” – sõidukid, mille järgmised põhinäitajad on identsed:






  13.2.1. | sõiduki geomeetrilised omadused, mis võivad mõjutada tahavaatepeegli paigaldamist, |
| --- | --- | --- |

13.2.

„Sõidukitüüp seoses tahavaatepeeglitega” – sõidukid, mille järgmised põhinäitajad on identsed:

13.2.1.

sõiduki geomeetrilised omadused, mis võivad mõjutada tahavaatepeegli paigaldamist,

| 13.2.2. | tahavaatepeegli asendid ja liigid. |
| --- | --- |

13.2.2.

tahavaatepeegli asendid ja liigid.

14.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

14.1.   Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses selle tahavaatepeeglite paigaldusega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

14.2.   Taotlusele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:

| 14.2.1. | sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 13.2 nimetatud tunnustega; |
| --- | --- |

14.2.1.

sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 13.2 nimetatud tunnustega;

| 14.2.2. | loetelu komponentidest, mida on vaja sõidukisse paigaldamiseks sobivate tahavaatepeeglite tuvastamiseks; |
| --- | --- |

14.2.2.

loetelu komponentidest, mida on vaja sõidukisse paigaldamiseks sobivate tahavaatepeeglite tuvastamiseks;

| 14.2.3. | joonised, millel on näidatud tahavaatepeegli asukoht ja osad selle sõidukile kinnitamiseks. |
| --- | --- |

14.2.3.

joonised, millel on näidatud tahavaatepeegli asukoht ja osad selle sõidukile kinnitamiseks.

14.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüpi esindav sõiduk.

14.4.   Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tõhus kontroll.

15.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

15.1.   Kui punkti 14 alusel kinnitamiseks esitatud sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja punkti 16 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.

15.2.   Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00 eeskirja algversiooni korral) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

15.3.   Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja rakendavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

15.4.   Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, paigaldatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb

| 15.4.1. | ringiga ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (4), |
| --- | --- |

15.4.1.

ringiga ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (4),

| 15.4.2. | käesoleva eeskirja numbrist, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 15.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

15.4.2.

käesoleva eeskirja numbrist, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 15.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

15.5.   Kui sõiduk vastab ühe või mitme lepingule lisatud muu eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübile riigis, mis on andnud sellele käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse, ei ole punktis 15.4.1 ette nähtud sümbolit tarvis korrata; sellisel juhul paigutatakse eeskirja ja tüübikinnituse numbrid ning täiendavad sümbolid kõigi eeskirjade kohta, mille alusel on antud tüübikinnitus riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, vertikaalsete tulpadena punktis 15.4.1 ette nähtud sümbolist paremale.

15.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

15.7.   Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

15.8.   Käesoleva eeskirja 4. lisas on esitatud näiteid tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta.

16.   NÕUDED

16.1.   Sõiduk peab vastama järgmistele nõuetele.

| 16.1.1. | Sõidukile paigaldatud tahavaatepeeglid peavad olema käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud L-klassist. |
| --- | --- |

16.1.1.

Sõidukile paigaldatud tahavaatepeeglid peavad olema käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud L-klassist.

| 16.1.2. | Tahavaatepeeglid tuleb kinnitada viisil, mis tagaks nende paigalpüsimise tavalistes kasutustingimustes. |
| --- | --- |

16.1.2.

Tahavaatepeeglid tuleb kinnitada viisil, mis tagaks nende paigalpüsimise tavalistes kasutustingimustes.

16.2.   Number

16.2.1.   Kõik kaherattalised sõidukid, mille maksimaalne valmistajakiirus ei ületa 50 km/h, peavad olema varustatud vähemalt ühe tahavaatepeegliga. Kui tahavaatepeegleid on ainult üks, tuleb see parempoolse liiklusega riikides paigaldada sõiduki vasakule küljele ja vasakpoolse liiklusega riikides paremale küljele.

16.2.2.   Kõik kaherattalised sõidukid, mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 50 km/h, ja kõik kolmerattalised sõidukid peavad olema varustatud kahe tahavaatepeegliga, üks sõiduki vasakul ja teine paremal küljel.

16.3.   Asukoht

16.3.1.   Tahavaatepeeglid tuleb paigaldada või reguleerida nii, et peegelduspinna keskpunkti kaugus on vähemalt 280 mm sõiduki vertikaalse pikitasapinnaga paralleelsest tasapinnast, mis läbib sõiduki roolikannu keskpunkti. Enne mõõtmist tuleb juhtraud keerata otseasendisse ja peegel (peeglid) reguleerida normaalsesse asendisse.

16.4.   Reguleerimine

16.4.1.   Tahavaatepeegel (-peeglid) peab (peavad) olema sellised, et juht saaks seda (neid) normaalses juhtimisasendis reguleerida.

17.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

17.1.   Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 16 sätestatud nõudeid.

17.2.   Punktis 17.1 nõutud tingimuste täitmise tõendamiseks tehakse asjakohane toodangu kontroll.

17.3.   Tüübikinnituse omanik peab eelkõige

| 17.3.1. | tagama sõidukite kvaliteedi tõhusa kontrollimise korra, mille puhul on arvesse võetud kõiki punkti 16 nõuete järgimiseks olulisi aspekte; |
| --- | --- |

17.3.1.

tagama sõidukite kvaliteedi tõhusa kontrollimise korra, mille puhul on arvesse võetud kõiki punkti 16 nõuete järgimiseks olulisi aspekte;

| 17.3.2. | tagama, et iga sõidukitüüpi kontrollitakse seoses tahavaatepeeglite arvu ja tüübiga ning nende nõuetekohast paigaldamist käsitlevate mõõtmetega, kindlustamaks, et kõik toodetavad sõidukid vastavad tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki spetsifikatsioonidele; |
| --- | --- |

17.3.2.

tagama, et iga sõidukitüüpi kontrollitakse seoses tahavaatepeeglite arvu ja tüübiga ning nende nõuetekohast paigaldamist käsitlevate mõõtmetega, kindlustamaks, et kõik toodetavad sõidukid vastavad tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki spetsifikatsioonidele;

| 17.3.3. | tagama, et kui punkti 17.3.2 kohaselt tehtud kontrolli tulemusena selgub, et vähemalt üks sõiduk ei vasta punktis 16 sätestatud nõuetele, võetakse kõik vajalikud meetmed, et taastada kõnealuse toodangu vastavus nõuetele. |
| --- | --- |

17.3.3.

tagama, et kui punkti 17.3.2 kohaselt tehtud kontrolli tulemusena selgub, et vähemalt üks sõiduk ei vasta punktis 16 sätestatud nõuetele, võetakse kõik vajalikud meetmed, et taastada kõnealuse toodangu vastavus nõuetele.

17.4.   Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavate kontrollimeetodite nõuetele vastavust. Samuti võib see asutus korraldada seeriatoodetud sõidukite pistelist kontrolli punktis 16 sätestatud nõuete osas.

17.5.   Juhul kui punkti 17.4 kohaselt korraldatud kontrollide ajal registreeritakse negatiivseid tulemusi, tagab pädev asutus, et võetakse kõik vajalikud meetmed toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks nii kiiresti kui võimalik.

18.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

18.1.   Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool esitatud nõuded ei ole täidetud.

18.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi abil kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele.

19.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

19.1.   Igast sõidukitüübi muutmisest tuleb teatada sõiduki tüübikinnituse andnud haldusasutusele. Seejärel võib asutus kas

| 19.1.1. | võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et sõiduk vastab endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

19.1.1.

võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et sõiduk vastab endiselt nõuetele, või

| 19.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

19.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

19.2.   Tüübikinnituse andmisest või sellest keeldumisest teatatakse koos muudatuste täpsustustega kõikidele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 15.3 täpsustatud korras.

19.3.   Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab tüübikinnituse laiendusele seerianumbri ja esitab käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele selle kohta teate käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidise kohasel vormil.

20.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Kui tüübikinnituse saaja lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübi tootmise, peab ta sellest teavitama tüübikinnituse väljastanud ametiasutust, kes omakorda teavitab teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatise abil, mis vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

21.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise või tüübikinnituste tühistamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud muudatusega nr 4).

(2)  Vähem kui nelja rattaga mootorsõidukite suhtes, mille kere ümbritseb juhti osaliselt või tervenisti, kohaldatakse eeskirja nr 46 nõudeid.

(3)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

(4)  Vt punkti 5.4.1 juurde kuuluvat joonealust märkust 3.

---

1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

2. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

3. LISA

TAHAVAATEPEEGLI TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

(vt käesoleva eeskirja punkt 5.4)

Image

Tahavaatepeegli külge kinnitatud ülalesitatud tüübikinnitusmärk näitab, et peegli puhul on tegemist L-klassi tahavaatepeegliga, mis on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E 4) ning mille tüübikinnitusnumber on 002439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 81 algversiooni nõuetele.

Märkus: tüübikinnitusnumber ja lisatähis tuleb paigutada E-tähte ümbritseva ringjoone lähedale kas E-tähe kohale või alla või sellest vasakule või paremale. Tüübikinnitusnumbrid peavad asetsema ühel pool E-tähte ja olema sellega samas suunas. Lisatähis peab asetsema kohe tüübikinnitusnumbri vastas. Rooma numbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrites tuleks hoiduda, et vältida segiajamist muude tähistega.

---

4. LISA

TAHAVAATEPEEGLI PAIGALDAMISEGA SEOTUD TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

Näidis A

(vt käesoleva eeskirja punkt 15.4)

Image

Sõidukile kinnitatud ülalesitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp kinnitati Madalmaades (E 4) vastavalt eeskirjale nr 81 ja sellele anti tüübikinnitusnumber 002439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus anti vastavalt eeskirja nr 81 algversiooni nõuetele.

Näidis B

(vt käesoleva eeskirja punkt 15.5)

Image

Sõidukile kinnitatud ülalesitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp kinnitati Madalmaades (E 4) vastavalt eeskirjadele nr 81 ja 47 (1). Tüübikinnitusnumbrite esimesed kaks numbrit näitavad, et tüübikinnituste andmise ajal ei olnud eeskirja nr 81 muudetud ning et eeskiri nr 47 sisaldas juba 01-seeria muudatusi.

---

(1)  Teine number on esitatud üksnes näitena.

---

5. LISA

PEEGELDUSTEGURI MÄÄRAMISE KATSE MEETOD

1.   MÕISTED

1.1.   CIE standardvalgusliik A (1):

| λ | | (λ) |
| --- | --- | --- |
| 600 | 1,062 | 2 |
| 620 | 0,854 | 4 |
| 650 | 0,283 | 5 |

λ

Formula

(λ)

600

1,062

2

620

0,854

4

650

0,283

5

1.2.   CIE standardvalgusallikas A: (1) gaastäitega volframniitlamp, mille töötemperatuur vastab värvustemperatuurile T68 = 2 855,6 K.

1.3.   CIE 1931 kolorimeetriline standardvaatleja: (1) kiirgusandur, mille kolorimeetrilised omadused vastavad spektraalsetele kolmevärviteguritele Formula, y(λ), z (λ) (vt tabel).

1.4.   CIE spektraalsed kolmevärvitegurid: (1) ühtlase spektri spektraalkomponentide kolmevärvitegurid CIE (XYZ) süsteemis.

1.5.   Fotoopiline nägemine: (1) normaalse silma nägemine, kui silm on kohandunud heledustasemele, mis on vähemalt mitu kandelat ruutmeetri kohta.

2.   SEADE

2.1.   Üldsätted

| 2.1.1. | Seade koosneb valgusallikast, katsekeha hoidikust, fotodetektoriga vastuvõtuseadest koos mõõdikuga (vt joonis 1) ning kõrvalise valguse mõju tõkestavatest vahenditest. |
| --- | --- |

2.1.1.

Seade koosneb valgusallikast, katsekeha hoidikust, fotodetektoriga vastuvõtuseadest koos mõõdikuga (vt joonis 1) ning kõrvalise valguse mõju tõkestavatest vahenditest.

| 2.1.2. | Vastuvõtuseade võib sisaldada Ulbrichti kuuli, mis lihtsustab mittetasapinnaliste (kumerate) peeglite peegeldusteguri mõõtmist (vt joonis 2). |
| --- | --- |

2.1.2.

Vastuvõtuseade võib sisaldada Ulbrichti kuuli, mis lihtsustab mittetasapinnaliste (kumerate) peeglite peegeldusteguri mõõtmist (vt joonis 2).

2.2.   Valgusallika ja vastuvõtuseadme spektraalkarakteristikud

| 2.2.1. | Valgusallikas koosneb CIE standardvalgusallikast A ja sellega seotud, peaaegu paralleelse kiirekimbu tekitavast optikast. Kindla lambipinge säilitamiseks on soovitatav vahendi töötamise ajal kasutada pinge stabilisaatorit. |
| --- | --- |

2.2.1.

Valgusallikas koosneb CIE standardvalgusallikast A ja sellega seotud, peaaegu paralleelse kiirekimbu tekitavast optikast. Kindla lambipinge säilitamiseks on soovitatav vahendi töötamise ajal kasutada pinge stabilisaatorit.

| 2.2.2. | Vastuvõtuseade peab olema varustatud fotodetektoriga, mille spektraalkarakteristik vastab CIE (1931) kolorimeetrilise standardvaatleja fotoopilise valgustugevuse funktsioonile (vt tabel). Võib kasutada mis tahes muud valgusspektri, filtri ja anduri kombinatsiooni, mis vastab CIE standardvalgusspektrile A ja tagab fotoopilise nägemise. Kui vastuvõtuseadmes kasutatakse Ulbrichti kuuli, peab kuuli sisepind olema kaetud mati (difuusse), spektriliselt mitteselektiivse valge kattega. |
| --- | --- |

2.2.2.

Vastuvõtuseade peab olema varustatud fotodetektoriga, mille spektraalkarakteristik vastab CIE (1931) kolorimeetrilise standardvaatleja fotoopilise valgustugevuse funktsioonile (vt tabel). Võib kasutada mis tahes muud valgusspektri, filtri ja anduri kombinatsiooni, mis vastab CIE standardvalgusspektrile A ja tagab fotoopilise nägemise. Kui vastuvõtuseadmes kasutatakse Ulbrichti kuuli, peab kuuli sisepind olema kaetud mati (difuusse), spektriliselt mitteselektiivse valge kattega.

2.3.   Geomeetrilised tingimused

| 2.3.1. | Langeva kiirekimbu nurk (0) katsepinna ristsirge suhtes peaks soovitavalt moodustama 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) ega tohi ületada lubatud kõrvalekalde ülemist piiri (st 0,53 rad või 30°). Anduri telg peab kõnealuse ristsirgega moodustama nurga (0), mis võrdub langeva kiire nurgaga (vt joonis 1). Katsepinnale langeva kiirekimbu läbimõõt peab olema vähemalt 19 mm. Peegeldunud kiirekimp ei tohi olla fotodetektori valgustundlikust piirkonnast laiem, peab kõnealusest piirkonnast katma vähemalt 50 % ja peab katma võimalikult sama suurt ala kui mõõteriista kalibreerimise ajal. |
| --- | --- |

2.3.1.

Langeva kiirekimbu nurk (0) katsepinna ristsirge suhtes peaks soovitavalt moodustama 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) ega tohi ületada lubatud kõrvalekalde ülemist piiri (st 0,53 rad või 30°). Anduri telg peab kõnealuse ristsirgega moodustama nurga (0), mis võrdub langeva kiire nurgaga (vt joonis 1). Katsepinnale langeva kiirekimbu läbimõõt peab olema vähemalt 19 mm. Peegeldunud kiirekimp ei tohi olla fotodetektori valgustundlikust piirkonnast laiem, peab kõnealusest piirkonnast katma vähemalt 50 % ja peab katma võimalikult sama suurt ala kui mõõteriista kalibreerimise ajal.

| 2.3.2. | Kui vastuvõtuseadmes kasutatakse Ulbrichti kuuli, peab kuuli läbimõõt olema vähemalt 127 mm. Katsekeha ja langeva kiire avad peavad olema sellise suurusega, et langev ja peegeldunud kiirekimp pääsevad neist tervikuna läbi. Fotodetektor peab olema paigutatud sellisesse kohta, kus sellele ei lange ei langevast ega peegeldunud kiirekimbust otsest valgust. |
| --- | --- |

2.3.2.

Kui vastuvõtuseadmes kasutatakse Ulbrichti kuuli, peab kuuli läbimõõt olema vähemalt 127 mm. Katsekeha ja langeva kiire avad peavad olema sellise suurusega, et langev ja peegeldunud kiirekimp pääsevad neist tervikuna läbi. Fotodetektor peab olema paigutatud sellisesse kohta, kus sellele ei lange ei langevast ega peegeldunud kiirekimbust otsest valgust.

2.4.   Fotodetektori näidikuploki elektrilised omadused

Fotodetektor näitab mõõturil valgustundliku ala valgusintensiivsuse lineaarfunktsiooni. Seade tuleb varustada nullimist ja kalibreerimist võimaldavate (elektriliste ja/või optiliste) seadistusvahenditega. Need vahendid ei tohi mõjutada mõõteriista lineaarsust ega spektraalkarakteristikuid. Anduri-näidikuploki täpsus peab olema ± 2 % skaala lõppväärtusest või ± 10 % lugemi väärtusest vastavalt sellele, kumb väärtus on väiksem.

2.5.   Katsekeha hoidik

Mehhanism peab olema võimeline hoidma katsekeha sellises asendis, et allika ja anduri hoidikute teljed lõikuvad peegelduspinnal. Peegelduspind võib asuda kas katsetatava peegli sees või selle mõlemal küljel sõltuvalt sellest, kas tegemist on eestpoolt kaetud peegliga, tagantpoolt kaetud peegliga või prisma-tüüpi pööratava peegliga.

3.   MENETLUS

3.1.   Otsene kalibreerimismeetod

| 3.1.1. | Otsese kalibreerimismeetodi korral kasutatakse võrdlusetalonina õhku. Seda meetodit kasutatakse nende instrumentide puhul, mis on konstrueeritud selliselt, et on võimalik kalibreerida 100 % punktis, lükates vastuvõtja otse valgusallika teljele (vt joonis 1). |
| --- | --- |

3.1.1.

Otsese kalibreerimismeetodi korral kasutatakse võrdlusetalonina õhku. Seda meetodit kasutatakse nende instrumentide puhul, mis on konstrueeritud selliselt, et on võimalik kalibreerida 100 % punktis, lükates vastuvõtja otse valgusallika teljele (vt joonis 1).

| 3.1.2. | Mõnel juhul (näiteks väikese peegeldusteguriga pindade mõõtmisel) võib selle meetodi korral soovitatav olla kasutada vahepealset kalibreerimispunkti (skaala punktide 0 ja 100 % vahel). Sellisel juhul tuleb optilisele teele paigaldada teadaoleva läbivusteguriga neutraalvalgusfilter ning seejärel kalibreerida mõõteriista nii, et see näitab neutraalse tihedusfiltri läbivusteguri protsenti. Enne peegeldusteguri mõõtmisi tuleb kõnealune filter eemaldada. |
| --- | --- |

3.1.2.

Mõnel juhul (näiteks väikese peegeldusteguriga pindade mõõtmisel) võib selle meetodi korral soovitatav olla kasutada vahepealset kalibreerimispunkti (skaala punktide 0 ja 100 % vahel). Sellisel juhul tuleb optilisele teele paigaldada teadaoleva läbivusteguriga neutraalvalgusfilter ning seejärel kalibreerida mõõteriista nii, et see näitab neutraalse tihedusfiltri läbivusteguri protsenti. Enne peegeldusteguri mõõtmisi tuleb kõnealune filter eemaldada.

3.2.   Kaudne kalibreerimismeetod

Kaudne kalibreerimismeetod on kohaldatav mõõteriistadele, mille valgusallika ja vastuvõtja geomeetria ei ole muudetav. Vajalik on nõuetekohaselt kalibreeritud ja hooldatud peegeldusetalon. Võrdlusetalon peaks soovitatavalt olema tasapinnaline peegel, mille peegeldustegur on katsetatavate peeglite vastavale väärtusele võimalikult lähedane.

3.3.   Mittetasapinnalise (kumera) peegli mõõtmine

Mittetasapinnaliste peeglite (kumerpeeglite) peegeldusteguri mõõtmisel tuleb kasutada mõõteriistu, mille vastuvõtjas on Ulbrichti kuul (vt joonis 2). Kui mõõteriista näidik näitab peegeldusteguriga E % standardpeegli korral lugemit ne, siis tundmatu peegeldusteguriga X % peegli vastav näitaja leitakse lugemi nx abil järgmisest valemist:

Formula

Image

Image

CIE 1931 KOLORIMEETRILISE STANDARDVAATLEJA SPEKTRAALSED KOLMEVÄRVITEGURID (2)

(Tabel on võetud CIE väljaandest 50 (45) (1970))

| λ nm | x (λ) | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 380 | 0,0014 | 0,0000 | 0,0065 |
| 390 | 0,0042 | 0,0001 | 0,0201 |
| 400 | 0,0143 | 0,0004 | 0,0679 |
| 410 | 0,0435 | 0,0012 | 0,2074 |
| 420 | 0,1344 | 0,0040 | 0,6456 |
| 430 | 0,2839 | 0,0116 | 1,3856 |
| 440 | 0,3483 | 0,0230 | 1,7471 |
| 450 | 0,3362 | 0,0380 | 1,7721 |
| 460 | 0,2908 | 0,0600 | 1,6692 |
| 470 | 0,1954 | 0,0910 | 1,2876 |
| 480 | 0,0956 | 0,1390 | 0,8130 |
| 490 | 0,0320 | 0,2080 | 0,4652 |
| 500 | 0,0049 | 0,3230 | 0,2720 |
| 510 | 0,0093 | 0,5030 | 0,1582 |
| 520 | 0,0633 | 0,7100 | 0,0782 |
| 530 | 0,1655 | 0,8620 | 0,0422 |
| 540 | 0,2904 | 0,9540 | 0,0203 |
| 550 | 0,4334 | 0,9950 | 0,0087 |
| 560 | 0,5945 | 0,9950 | 0,0039 |
| 570 | 0,7621 | 0,9520 | 0,0021 |
| 580 | 0,9163 | 0,8700 | 0,0017 |
| 590 | 1,0263 | 0,7570 | 0,0011 |
| 600 | 1,0622 | 0,6310 | 0,0008 |
| 610 | 1,0026 | 0,5030 | 0,0003 |
| 620 | 0,8544 | 0,3810 | 0,0002 |
| 630 | 0,6424 | 0,2650 | 0,0000 |
| 640 | 0,4479 | 0,1750 | 0,0000 |
| 650 | 0,2335 | 0,1070 | 0,0000 |
| 660 | 0,1649 | 0,0610 | 0,0000 |
| 670 | 0,0874 | 0,0320 | 0,0000 |
| 680 | 0,0468 | 0,0170 | 0,0000 |
| 690 | 0,0227 | 0,0082 | 0,0000 |
| 700 | 0,0114 | 0,0041 | 0,0000 |
| 710 | 0,0058 | 0,0021 | 0,0000 |
| 720 | 0,0029 | 0,0010 | 0,0000 |
| 730 | 0,0014 | 0,0005 | 0,0000 |
| 740 | 0,0007 | 0,0002 (3) | 0,0000 |
| 750 | 0,0003 | 0,0001 | 0,0000 |
| 760 | 0,0002 | 0,0001 | 0,0000 |
| 770 | 0,0001 | 0,0000 | 0,0000 |
| 780 | 0,0000 | 0,0000 | 0,0000 |

λ nm

x (λ)

Formula

Formula

380

0,0014

0,0000

0,0065

390

0,0042

0,0001

0,0201

400

0,0143

0,0004

0,0679

410

0,0435

0,0012

0,2074

420

0,1344

0,0040

0,6456

430

0,2839

0,0116

1,3856

440

0,3483

0,0230

1,7471

450

0,3362

0,0380

1,7721

460

0,2908

0,0600

1,6692

470

0,1954

0,0910

1,2876

480

0,0956

0,1390

0,8130

490

0,0320

0,2080

0,4652

500

0,0049

0,3230

0,2720

510

0,0093

0,5030

0,1582

520

0,0633

0,7100

0,0782

530

0,1655

0,8620

0,0422

540

0,2904

0,9540

0,0203

550

0,4334

0,9950

0,0087

560

0,5945

0,9950

0,0039

570

0,7621

0,9520

0,0021

580

0,9163

0,8700

0,0017

590

1,0263

0,7570

0,0011

600

1,0622

0,6310

0,0008

610

1,0026

0,5030

0,0003

620

0,8544

0,3810

0,0002

630

0,6424

0,2650

0,0000

640

0,4479

0,1750

0,0000

650

0,2335

0,1070

0,0000

660

0,1649

0,0610

0,0000

670

0,0874

0,0320

0,0000

680

0,0468

0,0170

0,0000

690

0,0227

0,0082

0,0000

700

0,0114

0,0041

0,0000

710

0,0058

0,0021

0,0000

720

0,0029

0,0010

0,0000

730

0,0014

0,0005

0,0000

740

0,0007

0,0002 (3)

0,0000

750

0,0003

0,0001

0,0000

760

0,0002

0,0001

0,0000

770

0,0001

0,0000

0,0000

780

0,0000

0,0000

0,0000

Selgitav joonis

Sfääriliste peeglite peegeldusteguri mõõtmiseks kasutatava mõõtevahendi näidis

Image

---

(1)  Mõistete määratlused on võetud CIE väljaandest 50 (45), rahvusvaheline elektroonikasõnastik, jaotis 45: valgustus.

(2)  Lühendatud tabel. Väärtused Formula on ümardatud nelja kümnendkohani.

(3)  Muudetud aastal 1966 (3-lt 2-le).

---

6. LISA

PEEGLI PEEGELDUSPINNA KÕVERUSRAADIUSE r MÄÄRAMISE KORD

1.   Mõõtmised

1.1.   Seadmed

Kasutatakse joonisel 1 kirjeldatud sferomeetrit.

1.2.   Mõõtepunktid

| 1.2.1. | Põhilisi kõverusraadiusi mõõdetakse kolmes punktis, mis vastavad võimalikult täpselt ühele kolmandikule, poolele ja kahele kolmandikule peegelduspinna kaarepikkusest, mis asub peegli suurima mõõtmega paralleelsel tasapinnal, mis läbib peegli keskpunkti, ning kõnealuse raadiusega risti oleval kaarel. |
| --- | --- |

1.2.1.

Põhilisi kõverusraadiusi mõõdetakse kolmes punktis, mis vastavad võimalikult täpselt ühele kolmandikule, poolele ja kahele kolmandikule peegelduspinna kaarepikkusest, mis asub peegli suurima mõõtmega paralleelsel tasapinnal, mis läbib peegli keskpunkti, ning kõnealuse raadiusega risti oleval kaarel.

| 1.2.2. | Kui peegli suuruse tõttu ei ole võimalik mõõta punktis 1.2.1 määratletud sihis, võivad katsete eest vastutavad tehnilised teenistused teha mõõtmisi kahes risti olevas sihis, mis on võimalikult lähedal eespool kirjeldatud sihtidele. |
| --- | --- |

1.2.2.

Kui peegli suuruse tõttu ei ole võimalik mõõta punktis 1.2.1 määratletud sihis, võivad katsete eest vastutavad tehnilised teenistused teha mõõtmisi kahes risti olevas sihis, mis on võimalikult lähedal eespool kirjeldatud sihtidele.

2.   Kõverusraadiuse r arvutamine

Millimeetrites väljendatud r arvutatakse järgmise valemi alusel:

Formula

kus rp1 on esimese mõõtepunkti kõverusraadius, rp2 teise ja rp3 on kolmanda mõõtepunkti kõverusraadius.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

7. LISA

TOODANGU NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLL

1.   MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

„paindesüsteemi liik” – teatav kombinatsioon telgedest, pöördepunktidest ja muudest liigendmehhanismidest, mis tagavad tahavaatepeegli paindumise asjaomase löögi suunas.

2.   KATSED

Tahavaatepeeglitega tehakse järgmised katsed.

2.1.   Peegelduspind

| 2.1.1. | Nominaalse kõverusraadiuse kontrollimine vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa punktile 2. |
| --- | --- |

2.1.1.

Nominaalse kõverusraadiuse kontrollimine vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa punktile 2.

| 2.1.2. | Kõverusraadiuste vaheliste erinevuste mõõtmine vastavalt käesoleva eeskirja punkti 7.2.2 nõuetele. |
| --- | --- |

2.1.2.

Kõverusraadiuste vaheliste erinevuste mõõtmine vastavalt käesoleva eeskirja punkti 7.2.2 nõuetele.

2.2.   Paindesüsteem

Löökkatse vastavalt käesoleva eeskirja punkti 8.2 nõuetele.

3.   KATSETE SAGEDUS JA TULEMUSED

3.1.   Nominaalse kõverusraadiuse kontrollimine ja kõverusraadiustevaheliste erinevuste mõõtmine

| 3.1.1. | Sagedus:
  üks katse kolme kuu tagant tüübikinnitusnumbri ja nominaalse kõverusraadiuse kohta. |
| --- | --- |

3.1.1.

Sagedus:

üks katse kolme kuu tagant tüübikinnitusnumbri ja nominaalse kõverusraadiuse kohta.

| 3.1.2. | Tulemused:
  kõik mõõtmistulemused registreeritakse.
  Järgida tuleb käesoleva eeskirja punktis 7.2.2 sätestatud maksimaalseid väärtuste vahesid. |
| --- | --- |

3.1.2.

Tulemused:

kõik mõõtmistulemused registreeritakse.

Järgida tuleb käesoleva eeskirja punktis 7.2.2 sätestatud maksimaalseid väärtuste vahesid.

3.2.   Löökkatse

| 3.2.1. | Sagedus:
  üks katse kolme kuu tagant tüübikinnitusnumbri, paindesüsteemi ja aluse konfiguratsiooni kohta. |
| --- | --- |

3.2.1.

Sagedus:

üks katse kolme kuu tagant tüübikinnitusnumbri, paindesüsteemi ja aluse konfiguratsiooni kohta.

| 3.2.2. | Tulemused:
  kõik tulemused registreeritakse.
  Järgida tuleb käesoleva eeskirja punkti 8.4 sätteid. |
| --- | --- |

3.2.2.

Tulemused:

kõik tulemused registreeritakse.

Järgida tuleb käesoleva eeskirja punkti 8.4 sätteid.

3.3.   Näidiste valimine

Kontrollitavate näidiste valikul tuleb arvestada igat tüüpi tahavaatepeeglite toodetavat kogust.

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 185/24

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis aadressil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 90 – Mootorsõidukite ja nende haagiste piduri asendushõõrdkatete komplektide, trummelpiduri asendushõõrdkatete ning asendusketaste ja -trumlite tüübikinnituse ühtsed sätted

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

02-seeria muudatused – jõustumise kuupäev: 28. oktoober 2011

SISUKORD

| 1. | Rakendusala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tehnilised nõuded ja katsed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pakendamine ja märgistamine |
| --- | --- |

6.

| 7. | Varuosade tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toodete vastavus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimetused ja aadressid |
| --- | --- |

11.

| 12. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1A lisa — | Teatis piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta vastavalt eeskirjale nr 90 |
| --- | --- |

1A lisa —

| 1B lisa — | Teatis piduri asendusketta või piduri asendustrumli tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta vastavalt eeskirjale nr 90 |
| --- | --- |

1B lisa —

| 2. lisa — | Tüübikinnitusmärgi ja tüübikinnitusega seotud andmete struktuur |
| --- | --- |

2. lisa —

| 3. lisa — | M1-, M2- ja N1-kategooria sõidukite asendushõõrdkatete komplektidega seotud nõuded |
| --- | --- |

3. lisa —

| 4. lisa — | M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektide ja trummelpiduri asendushõõrdkatetega seotud nõuded |
| --- | --- |

4. lisa —

| 5. lisa — | O1- ja O2-kategooria sõidukite asendushõõrdkatete komplektidega seotud nõuded |
| --- | --- |

5. lisa —

| 6. lisa — | O3- ja O4-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektide ja trummelpiduri asendushõõrdkatetega seotud nõuded |
| --- | --- |

6. lisa —

| 7. lisa — | L-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektidega seotud nõuded |
| --- | --- |

7. lisa —

| 8. lisa — | Sõiduki sõidupidurisüsteemist sõltumatus seisupidurisüsteemis kasutamiseks ette nähtud piduri asendushõõrdkatete komplektide tehnonõuded |
| --- | --- |

8. lisa —

| 9. lisa — | Täiendavad erimenetlused seoses toodete nõuetele vastavusega |
| --- | --- |

9. lisa —

| 10. lisa — | Illustratsioonid |
| --- | --- |

10. lisa —

| 11. lisa — | M- ja N-kategooria sõidukite asenduspiduriketaste ja asenduspiduritrumlitega seotud nõuded |
| --- | --- |

11. lisa —

| 12. lisa — | O-kategooria sõidukite asenduspiduriketaste ja asenduspiduritrumlitega seotud nõuded |
| --- | --- |

12. lisa —

| 13. lisa — | Asenduspiduriketaste ja asenduspiduritrumlite katseprotokolli näidis |
| --- | --- |

13. lisa —

1.   RAKENDUSALA

| 1.1. | Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmiste varuosade pidurdamise põhifunktsiooni suhtes (1):






  1.1.1. | piduri asendushõõrdkatete komplektide suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks hõõrdpidurite puhul, mis moodustavad osa kooskõlas eeskirjadega nr 13, 13-H või 78 tüübikinnituse saanud M-, N-, L- ja O-kategooria sõidukite pidurisüsteemist; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmiste varuosade pidurdamise põhifunktsiooni suhtes (1):

1.1.1.

piduri asendushõõrdkatete komplektide suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks hõõrdpidurite puhul, mis moodustavad osa kooskõlas eeskirjadega nr 13, 13-H või 78 tüübikinnituse saanud M-, N-, L- ja O-kategooria sõidukite pidurisüsteemist;

| 1.1.2. | neetidega piduriklotsi külge kinnitatavate trummelpiduri asendushõõrdkatete suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks ja kasutamiseks kooskõlas eeskirjaga nr 13 tüübikinnituse saanud M3-, N2-, N3-, O3- või O4-kategooria sõidukitel; |
| --- | --- |

1.1.2.

neetidega piduriklotsi külge kinnitatavate trummelpiduri asendushõõrdkatete suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks ja kasutamiseks kooskõlas eeskirjaga nr 13 tüübikinnituse saanud M3-, N2-, N3-, O3- või O4-kategooria sõidukitel;

| 1.1.3. | sõiduki sõidupidurisüsteemist sõltumatus seisupidurisüsteemis kasutatavate piduri asendushõõrdkatete komplektide suhtes kohaldatakse üksnes käesoleva eeskirja 8. lisas määratletud tehnonõudeid; |
| --- | --- |

1.1.3.

sõiduki sõidupidurisüsteemist sõltumatus seisupidurisüsteemis kasutatavate piduri asendushõõrdkatete komplektide suhtes kohaldatakse üksnes käesoleva eeskirja 8. lisas määratletud tehnonõudeid;

| 1.1.4. | asenduspiduriketaste ja -trumlite suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks hõõrdpidurite puhul, mis moodustavad osa kooskõlas eeskirjaga nr 13 või 13-H tüübikinnituse saanud M-, N- ja O-kategooria sõidukite pidurisüsteemist. |
| --- | --- |

1.1.4.

asenduspiduriketaste ja -trumlite suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks hõõrdpidurite puhul, mis moodustavad osa kooskõlas eeskirjaga nr 13 või 13-H tüübikinnituse saanud M-, N- ja O-kategooria sõidukite pidurisüsteemist.

| 1.2. | Originaalsed pidurikettad ja -trumlid, mis on paigaldatud sõidukile tootmise ajal, ja originaalsed asenduspidurikettad ja -trumlid, kasutamiseks sõiduki hoolduses, ei kuulu käesoleva eeskirja kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

1.2.

Originaalsed pidurikettad ja -trumlid, mis on paigaldatud sõidukile tootmise ajal, ja originaalsed asenduspidurikettad ja -trumlid, kasutamiseks sõiduki hoolduses, ei kuulu käesoleva eeskirja kohaldamisalasse.

| 1.3. | Käesolevat eeskirja ei kohaldata eriosade suhtes, mille määratlus on esitatud punktis 2.3.4. |
| --- | --- |

1.3.

Käesolevat eeskirja ei kohaldata eriosade suhtes, mille määratlus on esitatud punktis 2.3.4.

2.   MÕISTED

2.1.   Üldised määratlused

2.1.1.   „Tootja” – organisatsioon, kes vastutab tehniliselt piduri hõõrdkatete komplektide või trummelpiduri hõõrdkatete või piduritrumlite ja -ketaste eest ning suudab tõestada, et tal on toodangu nõuetele vastavuse saavutamiseks vajalikud vahendid.

2.1.2.   „Varuosa” – kas piduri asendushõõrdkatete komplekti tüüp, trummelpiduri asendushõõrdkatte tüüp, trummelpiduri asendushõõrdkate, asenduspiduritrummel või asenduspiduriketas.

2.1.3.   „Originaalne osa” – kas originaalne piduri hõõrdkate, originaalne piduri hõõrdkatte komplekt, trummelpiduri originaalne hõõrdkate, originaalne piduritrummel või originaalne piduriketas.

2.2.   Mõisted, mis on seotud piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübiga, trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübiga või trummelpiduri asendushõõrdkattega.

2.2.1.   „Pidurisüsteem” – mõiste on määratletud eeskirja nr 13 punktis 2.3 ja eeskirja 13-H punktis 2.3 ning eeskirja 78 punktis 2.5.

2.2.2.   „Hõõrdpidur” – pidurisüsteemi osa, milles piduri hõõrdkatte ja selle suhtes liikuva ratta ketta või trumli vahel tekib hõõrdumise tulemusena sõiduki liikumisele vastumõju avaldav jõud.

2.2.3.   „Piduri hõõrdkatete komplekt” – hõõrdpiduri osa, mis surutakse hõõrdejõu tekitamiseks kas vastu trumlit või vastu ketast.

2.2.3.1.   „Trummelpiduriseade”– trummelpiduri hõõrdkatete komplekt.

2.2.3.1.1.   „Piduriklots”– trummelpiduriseadme osa, millele kinnitub piduri hõõrdkate.

2.2.3.2.   „Ketaspiduriseade”– ketaspiduri hõõrdkatete komplekt.

2.2.3.2.1.   „Klotsihoidik”– ketaspiduriseadme osa, millele kinnitub piduri hõõrdkate.

2.2.3.3.   „Piduri hõõrdkate”– piduriklotsile või klotsihoidikule kinnitatav vastava kuju ja lõplike mõõtmetega hõõrdematerjalist osa.

2.2.3.4.   „Trummelpiduri hõõrdkate”– trummelpiduril kasutatav hõõrdkate.

2.2.3.5.   „Hõõrdematerjal”– toode, mis on saadud täpselt määratletud materjalide segu ning tootmisviisi tulemusena, mis koos määravad piduri hõõrdkatte omadused.

2.2.4.   „Piduri hõõrdkatte tüüp” – piduri hõõrdkatete kategooria, mille hõõrdematerjali omadused on ühesugused.

2.2.5.   „Piduri hõõrdkatete komplekti tüüp” – rattapiduriklotsikoost, milles kasutatavate piduri hõõrdkatete komplektide hõõrdkatte tüübid, mõõtmed ja funktsionaalsed omadused on ühesugused.

2.2.6.   „Trummelpiduri hõõrdkatte tüüp” – rattapiduriklotsikoost, milles piduriklotsile kinnitatavate hõõrdkatte osade tüübid, mõõtmed ja funktsionaalsed omadused on ühesugused.

2.2.7.   „Piduri originaalne hõõrdkate” – piduri hõõrdkatte tüüp, mida on nimetatud sõiduki tüübikinnitusdokumentides, eeskirja nr 13 2. lisa punktis 8.1.1, eeskirja nr 13-H 1. lisa punktis 7.1 (2) või eeskirja nr 78 1. lisa punktis 5.4.

2.2.8.   „Piduri originaalne hõõrdkatete komplekt” – sõiduki tüübikinnitusdokumentides esitatud andmetele vastav piduri hõõrdkatete komplekt.

2.2.9.   „Piduri asendushõõrdkatete komplekt” – sellist tüüpi piduri hõõrdkatete komplekt, mis on käesoleva eeskirja kohaselt saanud kinnituse kui piduri originaalse hõõrdkatete komplekti nõuetekohane varuosa.

2.2.10.   „Trummelpiduri originaalne hõõrdkate” – sõiduki tüübikinnitusdokumentides esitatud andmetele vastav trummelpiduri hõõrdkate.

2.2.11.   „Trummelpiduri asendushõõrdkate” – sellist tüüpi trummelpiduri hõõrdkate, mis on käesoleva eeskirja kohaselt saanud kinnituse kui trummelpiduri originaalse hõõrdkatte nõuetekohane varuosa, mis kinnitatakse piduriklotsile.

2.2.12.   „Seisupiduri hõõrdkatete komplekt” – sõidupidurisüsteemist eraldi asuvasse ja sõltumatusse seisupidurisüsteemi kuuluv ketaspiduriseade või trummelpiduriseade.

2.3.   Mõisted, mis on seotud asenduspiduritrumli ja asenduspiduriketta tüübikinnitusega

2.3.1.   „Originaalne piduriketas/piduritrummel”

| 2.3.1.1. | Mootorsõidukite puhul: piduriketas/piduritrummel, mida hõlmab sõiduki pidurisüsteemi tüübikinnitus eeskirja nr 13 või eeskirja nr 13-H kohaselt |
| --- | --- |

2.3.1.1.

Mootorsõidukite puhul: piduriketas/piduritrummel, mida hõlmab sõiduki pidurisüsteemi tüübikinnitus eeskirja nr 13 või eeskirja nr 13-H kohaselt

| 2.3.1.2. | Haagiste puhul:






  a) | piduriketas/piduritrummel, mida hõlmab sõiduki pidurisüsteemi tüübikinnitus eeskirja nr 13 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2.

Haagiste puhul:

a)

piduriketas/piduritrummel, mida hõlmab sõiduki pidurisüsteemi tüübikinnitus eeskirja nr 13 kohaselt;

| b) | sellise piduri piduriketas/piduritrummel, mille kohta telje tootjal on katseprotokoll eeskirja nr 13 11. lisa kohaselt. |
| --- | --- |

b)

sellise piduri piduriketas/piduritrummel, mille kohta telje tootjal on katseprotokoll eeskirja nr 13 11. lisa kohaselt.

2.3.2.   „Tunnuskood” – sellega määratletakse pidurikettaid või piduritrumleid, mis on hõlmatud eeskirjadega nr 13 ja 13-H. See sisaldab vähemalt tootja kaubanime või kaubamärki ja tunnusnumbrit.

Sõiduki tootja peab tehnilise teenistuse või tüübikinnitusasutuse nõudmise korral esitama andmed, millest selgub seos pidurisüsteemi tüübikinnituse ja vastava tunnuskoodi vahel.

2.3.3.   Varuosad

| 2.3.3.1. | „Originaalsed asenduspidurikettad ja -piduritrumlid” – originaalsed pidurikettad ja piduritrumlid, mis on ette nähtud sõiduki hoolduseks ja millele on punktis 2.3.2 määratletud tunnuskood paigaldatud nii, et see on kustumatu ja selgesti loetav. |
| --- | --- |

2.3.3.1.

„Originaalsed asenduspidurikettad ja -piduritrumlid” – originaalsed pidurikettad ja piduritrumlid, mis on ette nähtud sõiduki hoolduseks ja millele on punktis 2.3.2 määratletud tunnuskood paigaldatud nii, et see on kustumatu ja selgesti loetav.

| 2.3.3.2. | „Samane piduriketas” on asenduspiduriketas, mis on keemiliste ja füüsikaliste näitajate poolest igati originaalse pidurikettaga ühesugune, välja arvatud sõiduki tootja kaubamärk, mida sellel ei ole. |
| --- | --- |

2.3.3.2.

„Samane piduriketas” on asenduspiduriketas, mis on keemiliste ja füüsikaliste näitajate poolest igati originaalse pidurikettaga ühesugune, välja arvatud sõiduki tootja kaubamärk, mida sellel ei ole.

| 2.3.3.3. | „Samane piduritrummel” on asenduspiduritrummel, mis on keemiliste ja füüsikaliste näitajate poolest igati originaalse piduritrumliga ühesugune, välja arvatud sõiduki tootja kaubamärk, mida sellel ei ole. |
| --- | --- |

2.3.3.3.

„Samane piduritrummel” on asenduspiduritrummel, mis on keemiliste ja füüsikaliste näitajate poolest igati originaalse piduritrumliga ühesugune, välja arvatud sõiduki tootja kaubamärk, mida sellel ei ole.

| 2.3.3.4. | „Võrdväärne piduriketas” on asenduspiduriketas, mis on originaalse pidurikettaga samane kõikide mõõtude, geomeetriliste omaduste ja põhilise ehituse poolest ning on valmistatud originaalse piduriketta materjaliga samasse alamrühma kuuluvast materjalist, mis on määratletud punktis 5.3.3.2. |
| --- | --- |

2.3.3.4.

„Võrdväärne piduriketas” on asenduspiduriketas, mis on originaalse pidurikettaga samane kõikide mõõtude, geomeetriliste omaduste ja põhilise ehituse poolest ning on valmistatud originaalse piduriketta materjaliga samasse alamrühma kuuluvast materjalist, mis on määratletud punktis 5.3.3.2.

| 2.3.3.5. | „Võrdväärne piduritrummel” on asenduspiduritrummel, mis on originaalse piduritrumliga samane kõikide mõõtude, geomeetriliste omaduste ja põhilise ehituse poolest ning on valmistatud originaalse piduritrumli materjaliga samasse alamrühma kuuluvast materjalist, mis on määratletud punktis 5.3.3.2. |
| --- | --- |

2.3.3.5.

„Võrdväärne piduritrummel” on asenduspiduritrummel, mis on originaalse piduritrumliga samane kõikide mõõtude, geomeetriliste omaduste ja põhilise ehituse poolest ning on valmistatud originaalse piduritrumli materjaliga samasse alamrühma kuuluvast materjalist, mis on määratletud punktis 5.3.3.2.

| 2.3.3.6. | „Originaalsega vahetatav piduriketas” on piduriketas, mis on originaalse pidurikettaga ühesuguste kinnituse mõõtudega, kuid võib erineda ehituse, materjali koostise ja mehhaaniliste omaduste poolest. |
| --- | --- |

2.3.3.6.

„Originaalsega vahetatav piduriketas” on piduriketas, mis on originaalse pidurikettaga ühesuguste kinnituse mõõtudega, kuid võib erineda ehituse, materjali koostise ja mehhaaniliste omaduste poolest.

| 2.3.3.7. | „Originaalsega vahetatav piduritrummel” on piduritrummel, mis on originaalse piduritrumliga ühesuguste kinnituse mõõtudega, kuid võib erineda ehituse, materjali koostise ja mehhaaniliste omaduste poolest. |
| --- | --- |

2.3.3.7.

„Originaalsega vahetatav piduritrummel” on piduritrummel, mis on originaalse piduritrumliga ühesuguste kinnituse mõõtudega, kuid võib erineda ehituse, materjali koostise ja mehhaaniliste omaduste poolest.

2.3.4.   „Eriline piduriketas/piduritrummel” – asenduspiduriketas või asenduspiduritrummel, mis ei ole hõlmatud punktidega 2.3.1–2.3.3.

2.3.5.   „Toimivusmõõtmed”: kõik sellised mõõtmed, mis on olulised pidurisüsteemi osade kokkusobivuse ja toimivuse poolest (vt punkti 5.3.7.1 ja 10. lisa).

2.3.6.   „Piduriketta/piduritrumli tüüp”: pidurikettad ja piduritrumlid, millel on ühesugune põhiehitus ja ühesugune materjalirühm vastavalt punkti 5.3.5.1 või 5.3.5.2 (kumb on asjakohane) klassifitseerimiskriteeriumidele.

2.3.7.   „Katserühm” – piduriketaste/piduritrumlite tüüp, mis on ühesuguste näitajatega punkti 5.3.6 kohaselt.

2.3.8.   „Variant” – antud katserühma üksik piduriketas/piduritrummel.

2.3.9.   „Materjal” – keemiline koostis ja mehhaanilised omadused vastavalt punktile 3.4.1.2.

2.3.10.   „Materjalirühm” – nt liblegrafiitmalm, teras, alumiinium jmt.

2.3.11.   „Materjali alamrühm” – üks punktis 5.3.3.2 määratletud alamrühmadest.

2.3.12.   „Väikseim paksus” – selline piduriketta paksus, mille korral tuleb piduriketas vahetada.

2.3.13.   „Suurim siseläbimõõt” – selline piduritrumli siseläbimõõt, mille korral tuleb piduritrummel vahetada.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Konkreetse(te) sõidukitüübi (sõidukitüüpide) varuosa tüübikinnituse taotluse esitab varuosa tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2.   Eeskirja nr 13, 13-H või 78 kohaselt antud sõiduki tüübikinnitus(t)e omanik võib esitada taotluse seoses varuosaga, mis vastab sõiduki tüübikinnitus(t)e dokumentides kirjeldatud tüübile.

3.3.   Taotluse korral, mis on seotud piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübiga, trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübiga ja trummelpiduri asendushõõrdkattega:

| 3.3.1. | Tüübikinnituse taotlusele lisatakse piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte kirjeldus kolmes eksemplaris vastavalt käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud punktidele ja järgmised andmed:






  3.3.1.1. | joonised, millel on näidatud piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte toimivusmõõtmed; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Tüübikinnituse taotlusele lisatakse piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte kirjeldus kolmes eksemplaris vastavalt käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud punktidele ja järgmised andmed:

3.3.1.1.

joonised, millel on näidatud piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte toimivusmõõtmed;

| 3.3.1.2. | piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte asukoht sõidukitel, millega seoses tüübikinnitust taotletakse. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte asukoht sõidukitel, millega seoses tüübikinnitust taotletakse.

| 3.3.2. | Piduri asendushõõrdkatete komplektid või trummelpiduri asendushõõrdkatted, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse, esitatakse tüübikinnituskatseteks vajalikus koguses. |
| --- | --- |

3.3.2.

Piduri asendushõõrdkatete komplektid või trummelpiduri asendushõõrdkatted, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse, esitatakse tüübikinnituskatseteks vajalikus koguses.

| 3.3.3. | Taotleja lepib tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistusega kokku, millised on sobivad esinduslikud sõidukid ja/või pidurid, ning annab need tehnilise teenistuse käsutusse. |
| --- | --- |

3.3.3.

Taotleja lepib tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistusega kokku, millised on sobivad esinduslikud sõidukid ja/või pidurid, ning annab need tehnilise teenistuse käsutusse.

| 3.3.4. | Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse tootmise nõuetele vastavuse tõhus kontroll.






  3.3.4.1. | Taotleja esitab andmed hõõrdekäitumise kohta kooskõlas käesoleva eeskirja 9. lisa A osa punkiga 2.4.1 või 3.4.1. |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse tootmise nõuetele vastavuse tõhus kontroll.

3.3.4.1.

Taotleja esitab andmed hõõrdekäitumise kohta kooskõlas käesoleva eeskirja 9. lisa A osa punkiga 2.4.1 või 3.4.1.

3.4.   Taotlus, mis on seotud asenduspiduritrumli ja asenduspiduriketta tüübikinnitusega

3.4.1.   Tüübikinnituse taotlusele lisatakse asenduspiduritrumli või asenduspiduriketta kirjeldus kolmes eksemplaris vastavalt käesoleva eeskirja 1B lisas nimetatud punktidele ja järgmised andmed:

3.4.1.1.   Ketta või trumli joonis(ed), millel on esitatud punktis 5.3.7.1 osutatud mõõtmed, sealhulgas vastavad tolerantsid ning muud lisatarvikud:

| a) | punkti 6.2.2 kohase märgistuse paiknemine ja selle kuju; mõõtmed millimeetrites; |
| --- | --- |

a)

punkti 6.2.2 kohase märgistuse paiknemine ja selle kuju; mõõtmed millimeetrites;

| b) | kaal grammides; |
| --- | --- |

b)

kaal grammides;

| c) | materjal. |
| --- | --- |

c)

materjal.

3.4.1.2.   Osade kirjeldus

Tootja peab esitama osa kirjelduse, mis sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | töötlemata osa tootja; |
| --- | --- |

a)

töötlemata osa tootja;

| b) | töötlemata osa tootmisprotsessi kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

töötlemata osa tootmisprotsessi kirjeldus;

| c) | protsessi usaldusväärsuse tõendused (nt lõhede ja pragude puudumine, mõõtmed); |
| --- | --- |

c)

protsessi usaldusväärsuse tõendused (nt lõhede ja pragude puudumine, mõõtmed);

| d) | materjali koostis, seejuures:






  i) | keemiline koostis; |
| --- | --- | --- |

d)

materjali koostis, seejuures:

i)

keemiline koostis;

| ii) | mikrostruktuur; |
| --- | --- |

ii)

mikrostruktuur;

| iii) | mehhaanilised omadused:






  a. | kõvadus Brinelli järgi ISO 6506-1:2005 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

iii)

mehhaanilised omadused:

a.

kõvadus Brinelli järgi ISO 6506-1:2005 kohaselt;

| b. | tõmbetugevus ISO 6892:1998 kohaselt; |
| --- | --- |

b.

tõmbetugevus ISO 6892:1998 kohaselt;

| e) | korrosioonikaitse või pinnatöötlus; |
| --- | --- |

e)

korrosioonikaitse või pinnatöötlus;

| f) | tasakaalustusmeetmete kirjeldus, suurim lubatud tasakaaluhälve; |
| --- | --- |

f)

tasakaalustusmeetmete kirjeldus, suurim lubatud tasakaaluhälve;

| g) | lubatud kulumine (ketaspiduri väikseim piduriketta paksus või trummelpiduri suurim siseläbimõõt). |
| --- | --- |

g)

lubatud kulumine (ketaspiduri väikseim piduriketta paksus või trummelpiduri suurim siseläbimõõt).

Taotlejal tuleb esitada käesoleva eeskirja 9. lisa B osa punktis 2.5 osutatud teave ja andmed.

3.4.2.   Toodete vastavus

Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tõhus kontroll.

3.4.2.1.   Taotlejal tuleb esitada käesoleva eeskirja 9. lisa B osa punktis 2 osutatud dokumendid.

3.4.3.   Näidiste arv ja kasutamine

3.4.3.1.   Tüübikinnituse taotlemisel tuleb esitada ketaste ja trumlite näidiseid vähemalt järgmises tabelis osutatud arvul.

Tabelis on ka osutatud näidiste soovitatav kasutamisviis.

| Toimingu nr | Kontrollimine/katsetamine | Näidise number | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | |
| 1 | Geomeetriline kontrollimine
  Punktid 5.3.3.1 ja 5.3.4.1 | x | x | x | x | x | x | |
| 2 | Materjali kontrollimine
  Punktid 5.3.3.2 ja 5.3.4.2 | x | x | | | | | |
| 3 | Tasakaalunõuete kontrollimine
  Punkt 5.3.7.2 | | | x | x | x | x | |
| 4 | Kulumisnõude märgistuse kontrollimine
  Punkt 5.3.7.3 | | | x | x | x | x | |
| 5 | Vastupidavuse katse – soojuslik väsimine
  11. lisa punktid 4.1.1, 4.2.1 ning 12. lisa punktid 4.1.1, 4.2.1 | | | | x | x | | |
| 6 | Vastupidavuse katse – suure koormuse katse
  11. lisa punktid 4.1.2, 4.2.2 ning 12. lisa punktid 4.1.2, 4.2.2 | | | x | | | | |
| 7 | Sõidupiduri toimivuse katse
  11. lisa punkt 2.2 ning 12. lisa punkt 2.2 | | | | | | Ketaste paar | Kas esi- või tagatelg |
| 8 | Seisupiduri toimivuse katse
  11. lisa punkt 2.3 ning 12. lisa punkt 2.3 | | | | | | Ketaste paar | Vajaduse korral |
| 9 | Sõidupiduri toimivuse dünamomeetri katse
  11. lisa punkt 3.3 ning 12. lisa punkt 3.3 | | | | | | x | Sõiduki katse alternatiivne katse |

Toimingu nr

Kontrollimine/katsetamine

Näidise number

Märkused

1

2

3

4

5

6

1

Geomeetriline kontrollimine

Punktid 5.3.3.1 ja 5.3.4.1

x

x

x

x

x

x

2

Materjali kontrollimine

Punktid 5.3.3.2 ja 5.3.4.2

x

x

3

Tasakaalunõuete kontrollimine

Punkt 5.3.7.2

x

x

x

x

4

Kulumisnõude märgistuse kontrollimine

Punkt 5.3.7.3

x

x

x

x

5

Vastupidavuse katse – soojuslik väsimine

11. lisa punktid 4.1.1, 4.2.1 ning 12. lisa punktid 4.1.1, 4.2.1

x

x

6

Vastupidavuse katse – suure koormuse katse

11. lisa punktid 4.1.2, 4.2.2 ning 12. lisa punktid 4.1.2, 4.2.2

x

7

Sõidupiduri toimivuse katse

11. lisa punkt 2.2 ning 12. lisa punkt 2.2

Ketaste paar

Kas esi- või tagatelg

8

Seisupiduri toimivuse katse

11. lisa punkt 2.3 ning 12. lisa punkt 2.3

Ketaste paar

Vajaduse korral

9

Sõidupiduri toimivuse dünamomeetri katse

11. lisa punkt 3.3 ning 12. lisa punkt 3.3

x

Sõiduki katse alternatiivne katse

3.4.3.2.   Igale trumlile ja kettale, välja arvatud need, millele tehakse geomeetriline katse ja materjali katse, tuleb lisada vajalik arv sobivaid hõõrdkatete komplekte, millel on tüübikinnitus eeskirja nr 13, 13-H või 90 kohaselt.

3.4.3.3.   Juhul kui on nõutav võrdlemine originaalse piduriketta või piduritrumliga, tuleb esitada vastavalt vajadusele kas originaalsete piduriketaste või originaalsete piduritrumlite teljekomplekt.

3.4.3.4.   Kui tüübikinnitust taotletakse asenduskettale/-trumlile, tuleb esitada kaks originaalset asenduspiduriketast/-trumlit mõõtmete ja materjali võrdlemiseks.

3.4.3.5.   Kui tüübikinnitust taotletakse originaalsega vahetatavale asenduskettale/-trumlile, tuleb esitada kaks originaalset asenduspiduriketast/-trumlit mõõtmete võrdlemiseks.

4.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

| 4.1. | Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud varuosa vastab allpool esitatud punkti 5 nõuetele, antakse varuosale tüübikinnitus.






  4.1.1. | Kui tegemist on piduri asendushõõrdkatete komplektidega, mis on ette nähtud kasutamiseks L-kategooria sõidukitel, millel on kombineeritud pidurisüsteem eeskirja nr 78 punkti 2.9 tähenduses, hõlmab tüübikinnitus üksnes sõiduki telgedel asuva(te) piduri hõõrdkatete komplekti kombinatsiooni (kombinatsioone), mida on katsetatud vastavalt käesoleva eeskirja 7. lisale. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud varuosa vastab allpool esitatud punkti 5 nõuetele, antakse varuosale tüübikinnitus.

4.1.1.

Kui tegemist on piduri asendushõõrdkatete komplektidega, mis on ette nähtud kasutamiseks L-kategooria sõidukitel, millel on kombineeritud pidurisüsteem eeskirja nr 78 punkti 2.9 tähenduses, hõlmab tüübikinnitus üksnes sõiduki telgedel asuva(te) piduri hõõrdkatete komplekti kombinatsiooni (kombinatsioone), mida on katsetatud vastavalt käesoleva eeskirja 7. lisale.

| 4.2. | Igale tüübikinnituse saanud varuosale omistatakse neljast rühmast koosnev tüübikinnitusnumber:






  4.2.1. | esimesed kaks kohta (praegu 02, mis tähistab käesolevat eeskirja koos 02-seeria muudatusega) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal eeskirjas tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Igale tüübikinnituse saanud varuosale omistatakse neljast rühmast koosnev tüübikinnitusnumber:

4.2.1.

esimesed kaks kohta (praegu 02, mis tähistab käesolevat eeskirja koos 02-seeria muudatusega) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal eeskirjas tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi;

| 4.2.2. | järgmine koht näitab varuosa kategooriat järgmiselt:






  A | piduri asendushõõrdkatete komplekt, |
| --- | --- | --- |
| B | piduritrumli asendushõõrdkate, |
| C | piduri asendusketas, |
| D | piduri asendustrummel; |

4.2.2.

järgmine koht näitab varuosa kategooriat järgmiselt:

A

piduri asendushõõrdkatete komplekt,

B

piduritrumli asendushõõrdkate,

C

piduri asendusketas,

D

piduri asendustrummel;

| 4.2.3. | järgmised neli kohta tähistavad tootjat, piduri hõõrdkatte tüüpi, ketta tüüpi või trumli tüüpi.
  Järgmised neli kohta näitavad:






  a) | piduriklotsi, piduriklotsi hoidikut või täpset mõõtu piduritrumli hõõrdkatte korral; |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

järgmised neli kohta tähistavad tootjat, piduri hõõrdkatte tüüpi, ketta tüüpi või trumli tüüpi.

Järgmised neli kohta näitavad:

a)

piduriklotsi, piduriklotsi hoidikut või täpset mõõtu piduritrumli hõõrdkatte korral;

| b) | varianti asendusketta või -trumli korral.

  Näide: |
| --- | --- |

b)

varianti asendusketta või -trumli korral.

Näide:

| 4.3. | Üks ja sama kokkuleppeosaline ei või anda ühte ja sama numbrit teisele varuosale. Sama tüübikinnitusnumbrit kandvat varuosa võib kasutada mitme sõidukitüübi puhul. |
| --- | --- |

4.3.

Üks ja sama kokkuleppeosaline ei või anda ühte ja sama numbrit teisele varuosale. Sama tüübikinnitusnumbrit kandvat varuosa võib kasutada mitme sõidukitüübi puhul.

| 4.4. | Teade varuosale käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, kinnituse laiendamise, kinnituse andmisest keeldumise või sõiduki tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi. |
| --- | --- |

4.4.

Teade varuosale käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, kinnituse laiendamise, kinnituse andmisest keeldumise või sõiduki tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi.

| 4.5. | Igale varuosale, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, kinnitatakse selgesti nähtavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:






  4.5.1. | ringi paigutatud täht E, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3); |
| --- | --- | --- |

4.5.

Igale varuosale, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja alusel, kinnitatakse selgesti nähtavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

4.5.1.

ringi paigutatud täht E, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3);

| 4.5.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht R, mõttekriips ja punktis 4.5.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

4.5.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht R, mõttekriips ja punktis 4.5.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

| 4.6. | Punktis 4.5 nimetatud tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. |
| --- | --- |

4.6.

Punktis 4.5 nimetatud tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

| 4.7. | Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud näited tüübikinnitusmärgi ning eespool ja punktis 6.5 esitatud tüübikinnitusega seotud andmete struktuuri kohta. |
| --- | --- |

4.7.

Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud näited tüübikinnitusmärgi ning eespool ja punktis 6.5 esitatud tüübikinnitusega seotud andmete struktuuri kohta.

5.   TEHNILISED NÕUDED JA KATSED

5.1.   Üldine

Varuosa peab olema nii välja töötatud ja valmistatud, et kui sellega asendatakse sõidukile paigaldatud originaalne osa, siis vastab sõiduki pidurdustõhusus kinnitatud sõidukitüübi pidurdustõhususele.

Täpsemalt:

| a) | varuosa, millele on antud tüübikinnitus enne eeskirja nr 13 09-seeria muudatusi või eeskirja nr 13-H esialgsel kujul või eeskirja nr 78 01-seeria muudatusi, peab vastama vähemalt asjaomasele eespool nimetatud eeskirja tasemele; |
| --- | --- |

a)

varuosa, millele on antud tüübikinnitus enne eeskirja nr 13 09-seeria muudatusi või eeskirja nr 13-H esialgsel kujul või eeskirja nr 78 01-seeria muudatusi, peab vastama vähemalt asjaomasele eespool nimetatud eeskirja tasemele;

| b) | varuosal peavad olema asendatava originaalse osaga samalaadsed toimivuse näitajad; |
| --- | --- |

b)

varuosal peavad olema asendatava originaalse osaga samalaadsed toimivuse näitajad;

| c) | varuosal peavad olema nõuetekohased mehhaanilised näitajad; |
| --- | --- |

c)

varuosal peavad olema nõuetekohased mehhaanilised näitajad;

| d) | piduri hõõrdkatted ei tohi sisaldada asbesti; |
| --- | --- |

d)

piduri hõõrdkatted ei tohi sisaldada asbesti;

| e) | trummelpiduri/ketaspiduri asendushõõrdkate peab olema piisavalt vastupidav temperatuurist põhjustatud deformatsioonidele; |
| --- | --- |

e)

trummelpiduri/ketaspiduri asendushõõrdkate peab olema piisavalt vastupidav temperatuurist põhjustatud deformatsioonidele;

| f) | piduriketta vähim paksus ei tohi olla väiksem originaalse piduriketta vähimast paksusest, nagu selle on määranud sõiduki tootja; |
| --- | --- |

f)

piduriketta vähim paksus ei tohi olla väiksem originaalse piduriketta vähimast paksusest, nagu selle on määranud sõiduki tootja;

| g) | piduritrumli suurim siseläbimõõt ei tohi olla suurem originaalse piduritrumli suurimast läbimõõdust, nagu selle on määranud sõiduki tootja. |
| --- | --- |

g)

piduritrumli suurim siseläbimõõt ei tohi olla suurem originaalse piduritrumli suurimast läbimõõdust, nagu selle on määranud sõiduki tootja.

5.1.1.   Piduri asendushõõrdkatete komplektid või trummelpiduri asendushõõrdkatted, mis vastavad eeskirja nr 13 või 13-H või eeskirja nr 78 kohastes sõiduki tüübikinnituse dokumentides kindlaksmääratud tüübile, loetakse vastavaks käesoleva eeskirja punkti 5 nõuetele.

5.1.2.   Asenduspidurikettad ja asenduspiduritrumlid, mis vastavad eeskirja nr 13 või 13-H kohastes sõiduki tüübikinnituse dokumentides kindlaksmääratud tunnuskoodile, loetakse vastavaks käesoleva eeskirja punkti 5 nõuetele.

5.2.   Nõuded, mis on seotud piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübiga, trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübiga ja trummelpiduri asendushõõrdkattega

5.2.1.   Toimivusnõuded

5.2.1.1.   M1-, M2- ja N1-kategooria sõidukite asendushõõrdkatete komplektid

Vähemalt üks tüübikinnituseks esitatud hõõrdkatet esindav piduri asendushõõrdkatete komplekt paigaldatakse sõidukile ja seda katsetatakse vastavalt 3. lisa nõuetele vähemalt ühel sõidukil, mis vastab sõidukitüübile, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse, ning see peab vastama nimetatud lisas sätestatud tingimustele. Representatiivne (representatiivsed) sõiduk(id) valitakse eri liiki sõidukite hulgast halvima võimaluse analüüsi alusel (4). Kiirustundlikkuse ja jahtunud pidurite pidurdustõhususe võrdväärsuse katsetamisel kasutatakse ühte 3. lisas kirjeldatud kahest meetodist.

5.2.1.2.   M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid ja trummelpiduri asendushõõrdkatted

Vähemalt üks tüübikinnituseks esitatud hõõrdkatet esindav piduri asendushõõrdkatete komplekt või trummelpiduri asendushõõrdkatete komplekt paigaldatakse sõidukile ja seda katsetatakse vastavalt 4. lisa nõuetele vähemalt ühel sõidukil või piduril, mis vastab sõidukitüübile, millega seoses tüübikinnitust taotletakse, kasutades ühte kahest punktis 1 (sõidukikatse) või punktis 2 (inertsdünamomeetri katse) kirjeldatud meetodist, ning see peab vastama nimetatud lisas sätestatud tingimustele. Representatiivne (representatiivsed) sõiduk(id) või pidur(id) valitakse eri liiki sõidukite hulgast halvima võimaluse analüüsi alusel (4).

5.2.1.3.   O1- ja O2-kategooria sõidukite asendushõõrdkatete komplektid

Piduri asendushõõrdkatete komplekte katsetatakse 5. lisa nõuete kohaselt ning need peavad vastama kõnealuses lisas sätestatud nõuetele.

5.2.1.4.   O3- ja O4-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid ja trummelpiduri asendushõõrdkatted

Piduri asendushõõrdkatete komplekte ja trummelpidurite asendushõõrdkatteid katsetatakse 6. lisa nõuete kohaselt ning need peavad vastama kõnealuses lisas sätestatud nõuetele. Katsetamisel kasutatakse ühte eeskirja nr 13 11. lisa 2. liite punktis 3 kirjeldatud kolmest meetodist.

5.2.1.5.   L-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid

Vähemalt üks tüübikinnituseks esitatud hõõrdkatet esindav piduri asendushõõrdkatete komplekt paigaldatakse sõidukile ja seda katsetatakse vastavalt 7. lisa nõuetele vähemalt ühel sõidukil, mis vastab sõidukitüübile, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse, ning see peab vastama nimetatud lisas sätestatud tingimustele. Representatiivne (representatiivsed) sõiduk(id) valitakse eri liiki sõidukite hulgast halvima võimaluse analüüsi alusel (4).

5.2.2.   Mehhaanilised omadused

5.2.2.1.   M1-, M2-, N1-, O1-, O2- ja L-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid

5.2.2.1.1.   Tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektide nihkejõudu katsetatakse standardi ISO 6312:1981 või ISO 6312:2001 kohaselt.

Väikseim lubatud nihkejõud on ketaspiduriseadme puhul 250 N/cm2 ning trummelpiduriseadme puhul 100 N/cm2.

5.2.2.1.2.   Tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektide kokkusurutavust katsetatakse standardi ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 või ISO 6310:2009 kohaselt.

Kokkusurutavus ei tohi ketaspiduriseadme puhul olla suurem kui 2 % ümbritseva õhu temperatuuril ja 5 % temperatuuril 400 °C ning trummelpiduriseadme puhul suurem kui 2 % ümbritseva õhu temperatuuril ja 4 % temperatuuril 200 °C. Käesolev nõue ei kehti seisupiduri hõõrdkatete komplektide kohta.

5.2.2.2.   M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid ja trummelpiduri asendushõõrdkatted

5.2.2.2.1.   Nihkejõud

See katse tehakse üksnes ketaspiduriseadmete puhul.

Tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektide nihkejõudu katsetatakse standardi ISO 6312:1981 või ISO 6312:2001 kohaselt. Piduri hõõrdkatete komplektid võib jagada kaheks või kolmeks osaks vastavalt katsemehhanismi võimsusele.

Väikseim lubatud nihkejõud on 250 N/cm2.

5.2.2.2.2.   Kokkusurutavus

Tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektide ja trummelpiduri asendushõõrdkatete kokkusurutavust katsetatakse standardi ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 või ISO 6310:2009 kohaselt. Kasutada võib I tüübi näidisele vastavaid lamedaid katsekehasid.

Kokkusurutavus ei tohi ketaspiduriseadme puhul olla suurem kui 2 % ümbritseva õhu temperatuuril ja 5 % temperatuuril 400 °C ning trummelpiduriseadme puhul suurem kui 2 % ümbritseva õhu temperatuuril ja 4 % temperatuuril 200 °C.

5.2.2.2.3.   Materjali kõvadus (5)

Nimetatud nõuet kohaldatakse trummelpiduri hõõrdkatete komplektide ja trummelpiduri hõõrdkatete suhtes.

Tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatete kõvadust katsetatakse standardi ISO 2039-2:1987 kohaselt.

Hõõrdematerjali hõõrdepinna kõvadus on eri tootepartiidest (kui on olemas) pärit viie näidiseks võetud hõõrdkatte keskmine kõvadus, kusjuures iga piduri hõõrdkatte puhul tehakse mõõtmised viies eri kohas.

5.3.   Tehnilised nõuded, mis on seotud asenduspiduritrumli ja asenduspiduriketta tüübikinnitusega

Kõik varuosad jagatakse nelja rühma:

| a) | originaalsed pidurikettad/piduritrumlid; |
| --- | --- |

a)

originaalsed pidurikettad/piduritrumlid;

| b) | samased pidurikettad/piduritrumlid; |
| --- | --- |

b)

samased pidurikettad/piduritrumlid;

| c) | võrdväärsed pidurikettad/piduritrumlid; |
| --- | --- |

c)

võrdväärsed pidurikettad/piduritrumlid;

| d) | originaalsega vahetatavad pidurikettad/piduritrumlid. |
| --- | --- |

d)

originaalsega vahetatavad pidurikettad/piduritrumlid.

Asenduspiduriketast ja asenduspiduritrumlit tuleb katsetada vastavalt sellele, millisesse rühma see kuulub, järgmiselt:

| | Eeskirjade nr 13/13-H kohane toimivuse katse (tüüp 0, I, II jne) | Katse dünaamiliste hõõrdeomaduste võrdlemiseks originaalse osa näitajatega | Vastupidavuse katse (suur koormus ja soojuslik väsimine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Originaalsed varuosad | Ei | Ei | Ei |
| Samased osad | Ei | Ei | Ei |
| Võrdväärsed osad | Ei | Ei | Dünamomeetri katse |
| Originaalsega vahetatavad osad | Kas sõiduki katse või teise võimalusena dünamomeetri katse | Kas sõiduki katse või teise võimalusena dünamomeetri katse | Dünamomeetri katse |

Eeskirjade nr 13/13-H kohane toimivuse katse (tüüp 0, I, II jne)

Katse dünaamiliste hõõrdeomaduste võrdlemiseks originaalse osa näitajatega

Vastupidavuse katse (suur koormus ja soojuslik väsimine)

Originaalsed varuosad

Ei

Ei

Ei

Samased osad

Ei

Ei

Ei

Võrdväärsed osad

Ei

Ei

Dünamomeetri katse

Originaalsega vahetatavad osad

Kas sõiduki katse või teise võimalusena dünamomeetri katse

Kas sõiduki katse või teise võimalusena dünamomeetri katse

Dünamomeetri katse

Üksikasjalikud nõuded M- ja N-kategooria sõidukite piduritrumlite ja -ketaste katsetamiseks on esitatud 11. lisas.

Üksikasjalikud nõuded O-kategooria sõidukite piduritrumlite ja -ketaste katsetamiseks on esitatud 12. lisas.

5.3.1.   Originaalsed asenduspidurikettad ja -trumlid

5.3.1.1.   Originaalsed asenduspidurikettad ja -trumlid ei kuulu käesoleva eeskirja kohaldamisalasse, kui neile on punktis 2.3.2 määratletud tunnuskood kantud nii, et see on kustumatu ja selgesti loetav.

5.3.2.   Samased pidurikettad/piduritrumlid

5.3.2.1.   Tüübikinnituse taotleja peab tüübikinnitusasutusele näitama, et ta tarnib piduritrumleid või -kettaid sõidukitootjale sõiduki originaalseks varustuseks, nagu osutatud 1B lisa punktis 4. Eelkõige on tähtis, et piduritrumleid ja -kettaid toodetaks vastavalt samadele tootmise ja kvaliteedi tagamise süsteemidele ja samades tingimustes nagu punktis 2.3.1 määratletud originaalseid osi.

5.3.2.2.   Kuna samased pidurikettad ja -trumlid vastavad samadele nõuetele, mis originaalsed osad, ei ole sätestatud katsetamise nõudeid.

5.3.3.   Võrdväärsed asenduskettad ja -trumlid

5.3.3.1.   Geomeetrilised nõuded

Pidurikettad ja -trumlid peavad olema originaalsete ketaste ja trumlitega samased nii kõikide mõõtude, geomeetriliste näitajate kui ka põhiehituse osas.

5.3.3.1.1.   Ketaste puhul peab järgima järgmisi maksimumväärtusi:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, M3, N2, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- |
| Paksuse kõrvalekalle | 0,015 mm | 0,030 mm |
| Tööpinna paksuse kõrvalekalle (ainult ventileeritavatel ketastel) | 1,5 mm | 2,0 mm |
| Hõõrdepinna külgsuunaline lõtk | 0,050 mm (6) | 0,15 mm (6) |
| Kinnitusaukude kõrvalekalle | H9 | H9 |
| Piduriketta südamiku rööpsus | 0,100 mm | 0,100 mm |
| Tööpinna kokkupuutuva osa tasasus | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Hõõrdepinna karedus (7) | 3,2 μm | 3,2 μm |

M1, N1, O1, O2

M2, M3, N2, N3, O3, O4

Paksuse kõrvalekalle

0,015 mm

0,030 mm

Tööpinna paksuse kõrvalekalle (ainult ventileeritavatel ketastel)

1,5 mm

2,0 mm

Hõõrdepinna külgsuunaline lõtk

0,050 mm (6)

0,15 mm (6)

Kinnitusaukude kõrvalekalle

H9

H9

Piduriketta südamiku rööpsus

0,100 mm

0,100 mm

Tööpinna kokkupuutuva osa tasasus

0,050 mm

0,050 mm

Hõõrdepinna karedus (7)

3,2 μm

3,2 μm

5.3.3.1.2.   Trumlite puhul peab järgima järgmisi maksimumnäitajaid:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, M3, N2, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- |
| Hõõrdepinna radiaalsuunaline lõtk | 0,050 mm | 0,100 mm |
| Kinnitusaukude kõrvalekalle | H9 | H9 |
| Ovaalsus | 0,040 mm | 0,150 mm |
| Kokkupuutuva pinna tasasus | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Hõõrdepinna karedus (8) | 3,5 μm | 3,5 μm |

M1, N1, O1, O2

M2, M3, N2, N3, O3, O4

Hõõrdepinna radiaalsuunaline lõtk

0,050 mm

0,100 mm

Kinnitusaukude kõrvalekalle

H9

H9

Ovaalsus

0,040 mm

0,150 mm

Kokkupuutuva pinna tasasus

0,050 mm

0,050 mm

Hõõrdepinna karedus (8)

3,5 μm

3,5 μm

5.3.3.2.   Materjalide ja metallidega seotud nõuded

Et asenduspiduriketast või -trumlit saaks lugeda võrdväärseks, peab see olema valmistatud samast materjali alamrühmast, millest originaalne piduriketas või -trummel. On määratletud neli originaalsete osade materjali alamrühma.

| | Katse standard | 1. alamrühm
  Tavaline malm
  DIN EN 1561
  EN-GJL-200 | 2. alamrühm
  Tavaline suure süsinikusisaldusega
  EN-GJL-150 | 3. alamrühm
  Legeeritud suure süsinikusisaldusega | 4. alamrühm
  Legeerimata suure süsinikusisaldusega |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Süsinikusisaldus
  (protsentides) | | 3,20–3,60 | 3,60–3,90 | 3,55–3,90 | 3,60–3,90 |
| Ränisisaldus
  (protsentides) | | 1,70–2,30 | 1,60–2,20 | 1,60–2,20 | 1,60–2,20 |
| Mangaanisisaldus
  protsentides | | Vähemalt 0,40 | Vähemalt 0,40 | Vähemalt 0,40 | Vähemalt 0,40 |
| Kroomisisaldus
  protsentides | | Kuni 0,35 | Kuni 0,35 | 0,30–0,60 | Kuni 0,25 |
| Vasesisaldus
  (protsentides) | | — | 0,30–0,70 | 0,30–0,70 | Kuni 0,40 |
| Kõvadus HBW | ISO 6506–1:2005 | 190–248 | 160–210 | 180–230 | 160–200 |
| Tõmbetugevus
  (N/mm2) | ISO 6892:1998 | Vähemalt 220 | Vähemalt 160 | Vähemalt 170 | Vähemalt 150 |

Katse standard

1. alamrühm

Tavaline malm

DIN EN 1561

EN-GJL-200

2. alamrühm

Tavaline suure süsinikusisaldusega

EN-GJL-150

3. alamrühm

Legeeritud suure süsinikusisaldusega

4. alamrühm

Legeerimata suure süsinikusisaldusega

Süsinikusisaldus

(protsentides)

3,20–3,60

3,60–3,90

3,55–3,90

3,60–3,90

Ränisisaldus

(protsentides)

1,70–2,30

1,60–2,20

1,60–2,20

1,60–2,20

Mangaanisisaldus

protsentides

Vähemalt 0,40

Vähemalt 0,40

Vähemalt 0,40

Vähemalt 0,40

Kroomisisaldus

protsentides

Kuni 0,35

Kuni 0,35

0,30–0,60

Kuni 0,25

Vasesisaldus

(protsentides)

—

0,30–0,70

0,30–0,70

Kuni 0,40

Kõvadus HBW

ISO 6506–1:2005

190–248

160–210

180–230

160–200

Tõmbetugevus

(N/mm2)

ISO 6892:1998

Vähemalt 220

Vähemalt 160

Vähemalt 170

Vähemalt 150

5.3.3.3.   Toimivusnõuded

Osa peab läbima suure koormuse ja soojusliku väsimise vastupidavuse katse vastavalt 11. ja 12. lisale.

5.3.4.   Originaalsega vahetatavad asenduskettad ja -trumlid

5.3.4.1.   Geomeetrilised nõuded

Punktide 5.3.3.1.1 ja 5.3.3.1.2 nõuded ja kinnituspinna mõõtmete kokkulangevuse nõue.

Originaalsega vahetatav asendusketas või -trummel võib erineda originaalsest osast ehituse osas järgmiselt:

| a) | ventileerimise viis ja geomeetria (ventileeritavate ketaste puhul); |
| --- | --- |

a)

ventileerimise viis ja geomeetria (ventileeritavate ketaste puhul);

| b) | ühest materjalist või komposiitmaterjalist ketas või trummel; |
| --- | --- |

b)

ühest materjalist või komposiitmaterjalist ketas või trummel;

| c) | pinnatöötlus (nt uurded, pilud vms). |
| --- | --- |

c)

pinnatöötlus (nt uurded, pilud vms).

5.3.4.2.   Toimivusnõuded

Osa peab vastama järgmistele 11. ja 12. lisa toimivuskatsete nõuetele:

| a) | eeskirja nr 13 või 13-H toimivuskatse; |
| --- | --- |

a)

eeskirja nr 13 või 13-H toimivuskatse;

| b) | katse dünaamiliste hõõrdeomaduste võrdlemiseks originaalse osa näitajatega; |
| --- | --- |

b)

katse dünaamiliste hõõrdeomaduste võrdlemiseks originaalse osa näitajatega;

| c) | suure koormuse ja soojusliku väsimise vastupidavuse katse. |
| --- | --- |

c)

suure koormuse ja soojusliku väsimise vastupidavuse katse.

5.3.5.   Tüüp

Pidurikettaid ja -trumleid, mis ei erine allpool nimetatud põhinäitajate poolest, loetakse ühes katsearuandes või tüübikinnituses ühte tüüpi kuuluvaks:

5.3.5.1.   Piduriketaste tüüpide kriteeriumid

5.3.5.1.1.   Põhiehitus

| a) | ventileerimisega või ilma (nt avadega, ventileeritavad); |
| --- | --- |

a)

ventileerimisega või ilma (nt avadega, ventileeritavad);

| b) | ventilatsiooni ehitus; |
| --- | --- |

b)

ventilatsiooni ehitus;

| c) | pind (kas uurete või avadega või ilma); |
| --- | --- |

c)

pind (kas uurete või avadega või ilma);

| d) | rumm (kas sisseehitamata või sisseehitatud seisupiduritrumliga); |
| --- | --- |

d)

rumm (kas sisseehitamata või sisseehitatud seisupiduritrumliga);

| e) | kooste (jäik, poolujuv, ujuv jne); |
| --- | --- |

e)

kooste (jäik, poolujuv, ujuv jne);

| f) | südamik (kas sisseehitamata või sisseehitatud seisupiduritrumliga). |
| --- | --- |

f)

südamik (kas sisseehitamata või sisseehitatud seisupiduritrumliga).

5.3.5.1.2.   Materjalirühm

Kõiki materjalirühmi (sealhulgas vastavaid alamrühmi) loetakse eraldi rühmadeks.

5.3.5.1.2.1.   Malm

5.3.5.1.2.2.   Teras

5.3.5.1.2.3.   Komposiitmaterjalid

5.3.5.1.2.4.   Mitmest materjalist koosnev

5.3.5.2.   Piduritrumlite tüüpide kriteeriumid:

| a) | materjalirühm (nt teras, malm, komposiitmaterjal); |
| --- | --- |

a)

materjalirühm (nt teras, malm, komposiitmaterjal);

| b) | rumm (rummuga/ilma); |
| --- | --- |

b)

rumm (rummuga/ilma);

| c) | komposiitehitus. |
| --- | --- |

c)

komposiitehitus.

5.3.6.   Katserühma kriteeriumid (ühe rühma piires)

Originaalsega vahetatavate osade puhul on võimalik katserühmades katseid teha vaid sel juhul, kui kinnituspinnad ja ketta hõõrdepinnad on ühesuguse üldkujuga.

Igast allpool osutatud katserühmast vähemalt ühe variandi puhul tehakse katsed, mis on sätestatud 10., 11. ja 12. lisas. Katserühmas valitakse selline variant varuosa katsetamiseks, mille puhul on kineetilise energia ja sellele vastava varuosa massi suhe suurim.

Formula

Siin:

| vmax, i | on sellise sõiduki maksimaalne valmistajakiirus, kuhu on paigaldatud varuosa (haagiste puhul eeldatakse, et vmax, i on vähemalt 80 km/h) |
| --- | --- |
| m | katsetatav mass, nagu määratletud 11. lisa punktis 3.2.1.2 ja 12. lisa punktis 3.2.1.2 |
| mvaruosa,i | asjaomase sõiduki varuosa mass |

vmax, i

on sellise sõiduki maksimaalne valmistajakiirus, kuhu on paigaldatud varuosa (haagiste puhul eeldatakse, et vmax, i on vähemalt 80 km/h)

m

katsetatav mass, nagu määratletud 11. lisa punktis 3.2.1.2 ja 12. lisa punktis 3.2.1.2

mvaruosa,i

asjaomase sõiduki varuosa mass

5.3.6.1.   Asenduspidurikettad

5.3.6.1.1.   M1-, M2-, N1-, N2-, O1- ja O2-kategooria sõidukite asenduspiduriketaste katserühmade moodustamise kriteeriumid

5.3.6.1.1.1.   11. ja 12. lisa punktides 1–4 sätestatud katsete katserühm.

Sellesse katserühma kuuluvad kõik pidurikettad, mille ketta välisläbimõõt ei erine rohkem kui 6 mm ja mille ketta paksus ei erine üle 4 mm.

5.3.6.1.1.2.   Ühe materjalirühma piires peab iga erineva materjali kohta esitama tõendusmaterjali selle kohta, et 11. ja 12. lisas esitatud nõuded on täidetud.

5.3.6.1.2.   M3-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite asenduspiduriketaste katserühmade moodustamise kriteeriumid

5.3.6.1.2.1.   11. ja 12. lisa punktides 1–4 sätestatud katsete katserühmad.

Sellesse katserühma kuuluvad kõik pidurikettad, mille ketta välisläbimõõt ei erine rohkem kui 10 mm ja mille ketta paksus ei erine üle 4 mm.

5.3.6.1.2.2.   Ühe materjalirühma piires peab iga erineva materjali kohta esitama tõendusmaterjali selle kohta, et 11. ja 12. lisas esitatud nõuded on täidetud.

5.3.6.2.   Asenduspiduritrumlid

5.3.6.2.1.   M1-, M2-, N1-, N2-, O1- ja O2-kategooria sõidukite asenduspiduritrumlite katserühmade moodustamise kriteeriumid

5.3.6.2.1.1.   11. ja 12. lisa punktides 1–4 sätestatud katsete katserühmad.

Sellesse katserühma kuuluvad kõik piduritrumlid, mille trumli siseläbimõõt ei erine rohkem kui 30 mm ja mille trummelpiduriseadme (pidurikotsi) laius ei erine üle 10 mm.

5.3.6.2.1.2.   Ühe materjalirühma piires peab iga erineva materjali kohta esitama tõendusmaterjali selle kohta, et 11. ja 12. lisas esitatud nõuded on täidetud.

5.3.6.2.2.   M3-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite asenduspiduritrumlite katserühmade moodustamise kriteeriumid

5.3.6.2.2.1.   11. ja 12. lisa punktides 1–4 sätestatud katsete katserühmad.

Sellesse katserühma kuuluvad kõik piduritrumlid, mille trumli siseläbimõõt ei erine rohkem kui 10 protsenti väikseima mõõdu suhtes ja mille trummelpiduriseadme (piduriklotsi) laius ei erine üle 40 mm.

5.3.6.2.2.2.   Ühe materjalirühma piires peab iga erineva materjali kohta esitama tõendusmaterjali selle kohta, et 11. ja 12. lisas esitatud nõuded on täidetud.

5.3.7.   Asenduspiduriketaste ja -trumlite hindamine

5.3.7.1.   Geomeetriline kontrollimine

Originaalsete osadega võrreldes kontrollitakse asenduspidurikettaid ja -trumleid järgmiste näitajate osas (vt ka 10. lisa).

| a) | Ketta/trumli läbimõõt ja sealhulgas hõõrdepindade läbimõõdud (kui ketaspiduril on sisseehitatud seisupiduritrummel, tuleb kontrollida mõlemat läbimõõtu). |
| --- | --- |

a)

Ketta/trumli läbimõõt ja sealhulgas hõõrdepindade läbimõõdud (kui ketaspiduril on sisseehitatud seisupiduritrummel, tuleb kontrollida mõlemat läbimõõtu).

| b) | Ketta paksus (originaalsed mõõtmed ja vähim lubatud kulumine) – koostepinnast suunaga välimise hõõrdepinna poole. |
| --- | --- |

b)

Ketta paksus (originaalsed mõõtmed ja vähim lubatud kulumine) – koostepinnast suunaga välimise hõõrdepinna poole.

| c) | Koosteääriku paksus. |
| --- | --- |

c)

Koosteääriku paksus.

| d) | Kinnitusavade/poltide jaotusringjoone läbimõõt. |
| --- | --- |

d)

Kinnitusavade/poltide jaotusringjoone läbimõõt.

| e) | Kinnitusavade/poltide arv. |
| --- | --- |

e)

Kinnitusavade/poltide arv.

| f) | Koosteääriku läbimõõt. |
| --- | --- |

f)

Koosteääriku läbimõõt.

| g) | Tsentreerimisviis (nt kas keskpoldiga või kinnitustihvtide/tikkpoltidega). |
| --- | --- |

g)

Tsentreerimisviis (nt kas keskpoldiga või kinnitustihvtide/tikkpoltidega).

| h) | Kui piduriketastel on sisseehitatud seisupiduritrumlid, hõõrdepinna laius ja uurete mõõtmed, kui on olemas soojuspaisumise uurded. |
| --- | --- |

h)

Kui piduriketastel on sisseehitatud seisupiduritrumlid, hõõrdepinna laius ja uurete mõõtmed, kui on olemas soojuspaisumise uurded.

| i) | Ventileeritavate piduriketaste puhul lisaks:






  i) | ventileerimise viis (sisemine/välimine); |
| --- | --- | --- |

i)

Ventileeritavate piduriketaste puhul lisaks:

i)

ventileerimise viis (sisemine/välimine);

| ii) | ribide ja tugede arv; |
| --- | --- |

ii)

ribide ja tugede arv;

| iii) | õhukanali mõõde. |
| --- | --- |

iii)

õhukanali mõõde.

5.3.7.2.   Tasakaalustamisnõuded

Tasakaalustamisnõuded asenduspiduriketaste/-trumlite puhul peavad olema kooskõlas asendatava originaalse osa kohta kehtivate nõuetega.

5.3.7.3.   Hõõrdepindade kulumisnõuete hindamine

Järgida sõiduki tootja esitatud kriteeriume.

5.3.7.4.   Katsetamine

Tehnilisel teenistusel tuleb katsetada teatavat tüüpi asenduspiduriketaste/trumlite (vt punkti 3.3.2) kõiki katserühmasid (vt punkti 5.3.6..

5.3.8.   Katsearuanne

Tuleb koostada katseprotokoll, mis sisaldab vähemat käesoleva eeskirja 13. lisas sätestatud teavet.

6.   PAKENDAMINE JA MÄRGISTAMINE

6.1.   Pakendamise ja märgistamise nõuded, mis on seotud piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübiga, trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübiga ja trummelpiduri asendushõõrdkattega

| 6.1.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavaid piduri asendushõõrdkatete komplekte või trummelpiduri asendushõõrdkatteid turustatakse teljekomplektidena. |
| --- | --- |

6.1.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile vastavaid piduri asendushõõrdkatete komplekte või trummelpiduri asendushõõrdkatteid turustatakse teljekomplektidena.

| 6.1.2. | Iga teljekomplekt pakendatakse pitseeritud pakendisse, et oleks näha, kas seda on eelnevalt avatud. |
| --- | --- |

6.1.2.

Iga teljekomplekt pakendatakse pitseeritud pakendisse, et oleks näha, kas seda on eelnevalt avatud.

| 6.1.3. | Igal pakendil peavad olema järgmised andmed:






  6.1.3.1. | piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatete arv pakendis; |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

Igal pakendil peavad olema järgmised andmed:

6.1.3.1.

piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatete arv pakendis;

| 6.1.3.2. | tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

6.1.3.2.

tootja nimi või kaubamärk;

| 6.1.3.3. | piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatete mark ja tüüp; |
| --- | --- |

6.1.3.3.

piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatete mark ja tüüp;

| 6.1.3.4. | sõidukid/teljed/pidurid, mille puhul võib pakendi sisu kasutada; |
| --- | --- |

6.1.3.4.

sõidukid/teljed/pidurid, mille puhul võib pakendi sisu kasutada;

| 6.1.3.5. | tüübikinnitusmärk. |
| --- | --- |

6.1.3.5.

tüübikinnitusmärk.

| 6.1.4. | Iga pakend peab sisaldama paigaldusjuhiseid ühes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni ametlikus keeles, millele on lisatud vastav tekst selle riigi keeles, kus toodet müüakse, ning:






  6.1.4.1. | eriviide lisaosadele; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

Iga pakend peab sisaldama paigaldusjuhiseid ühes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni ametlikus keeles, millele on lisatud vastav tekst selle riigi keeles, kus toodet müüakse, ning:

6.1.4.1.

eriviide lisaosadele;

| 6.1.4.2. | nõue, et piduri asendushõõrdkatete komplekte või trummelpiduri asendushõõrdkatteid tuleks vahetada telje mõlemal poolel; |
| --- | --- |

6.1.4.2.

nõue, et piduri asendushõõrdkatete komplekte või trummelpiduri asendushõõrdkatteid tuleks vahetada telje mõlemal poolel;

| 6.1.4.3. | trummelpiduri asendushõõrdkatete puhul üldine soovitus kontrollida: | kas piduriklots, rummutugi ja teljepolt on terved; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.3.

trummelpiduri asendushõõrdkatete puhul üldine soovitus kontrollida:

kas piduriklots, rummutugi ja teljepolt on terved;

| | ega piduriklots ei ole väändunud, deformeerunud või roostetanud; |
| --- | --- |

ega piduriklots ei ole väändunud, deformeerunud või roostetanud;

| | kasutatava needi tüüpi ja suurust; |
| --- | --- |

kasutatava needi tüüpi ja suurust;

| | vajalikke neetimisvahendeid ja -jõudu; |
| --- | --- |

vajalikke neetimisvahendeid ja -jõudu;

| 6.1.4.4. | lisaks tuleb kombineeritud pidurisüsteemide puhul (eeskirja nr 78 punkti 2.9 tähenduses) märkida tüübikinnituse saanud piduri hõõrdkatete komplektide kombinatsioon(id). |
| --- | --- |

6.1.4.4.

lisaks tuleb kombineeritud pidurisüsteemide puhul (eeskirja nr 78 punkti 2.9 tähenduses) märkida tüübikinnituse saanud piduri hõõrdkatete komplektide kombinatsioon(id).

| 6.1.5. | Igal piduri asendushõõrdkatete komplektil või trummelpiduri asendushõõrdkattel peavad alati olema järgmised tüübikinnitusega seotud andmed:






  6.1.5.1. | tüübikinnitusmärk; |
| --- | --- | --- |

6.1.5.

Igal piduri asendushõõrdkatete komplektil või trummelpiduri asendushõõrdkattel peavad alati olema järgmised tüübikinnitusega seotud andmed:

6.1.5.1.

tüübikinnitusmärk;

| 6.1.5.2. | valmistamise kuupäev (vähemalt kuu ja aasta) või partii number; |
| --- | --- |

6.1.5.2.

valmistamise kuupäev (vähemalt kuu ja aasta) või partii number;

| 6.1.5.3. | piduri hõõrdkatte mark ja tüüp. |
| --- | --- |

6.1.5.3.

piduri hõõrdkatte mark ja tüüp.

6.2.   Asenduspiduriketaste ja -trumlite pakendamise ja märgistamise nõuded

6.2.1.   Iga müüdav pakend peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| 6.2.1.1. | osa number; |
| --- | --- |

6.2.1.1.

osa number;

| 6.2.1.2. | mootorsõidukite puhul:
  sõiduki mark, tüüp, kaubamärk, asjaomane telg ja aeg, mil sõiduk oli tootmises; Kui sõiduki tootmises olemise aeg ei ole teada, võib lisada viite originaalse osa numbrile/tunnuskoodile; |
| --- | --- |

6.2.1.2.

mootorsõidukite puhul:

sõiduki mark, tüüp, kaubamärk, asjaomane telg ja aeg, mil sõiduk oli tootmises; Kui sõiduki tootmises olemise aeg ei ole teada, võib lisada viite originaalse osa numbrile/tunnuskoodile;

| 6.2.1.3. | haagiste puhul tuleb lisada viide originaalse osa numbrile/tunnuskoodile. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

haagiste puhul tuleb lisada viide originaalse osa numbrile/tunnuskoodile.

| 6.2.1.4. | Igas pakendis peab olema paigaldusjuhend selle riigi keeles, kus see müügil on,






  6.2.1.4.1. | koos täpse viitega täiendavatele osadele; |
| --- | --- | --- |

6.2.1.4.

Igas pakendis peab olema paigaldusjuhend selle riigi keeles, kus see müügil on,

6.2.1.4.1.

koos täpse viitega täiendavatele osadele;

| 6.2.1.4.2. | paigaldusjuhendis peab olema nõue, et asendushõõrdkatete komplekte tuleb vahetada telje mõlemal poolel. |
| --- | --- |

6.2.1.4.2.

paigaldusjuhendis peab olema nõue, et asendushõõrdkatete komplekte tuleb vahetada telje mõlemal poolel.

6.2.2.   Märgistus

Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud pidurikettale/-trumlile tuleb kustumatult kanda vähemalt järgmised andmed:

| 6.2.2.1. | tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

6.2.2.1.

tootja nimi või kaubamärk;

| 6.2.2.2. | tüübikinnitusnumber; |
| --- | --- |

6.2.2.2.

tüübikinnitusnumber;

| 6.2.2.3. | andmed, millega tagatakse tootmisprotsessi jälgitavus (nt kuupäev, partii number, lähtekoha kood); |
| --- | --- |

6.2.2.3.

andmed, millega tagatakse tootmisprotsessi jälgitavus (nt kuupäev, partii number, lähtekoha kood);

| 6.2.2.4. | piduriketta väikseim paksus või piduritrumli suurim lubatud siseläbimõõt. |
| --- | --- |

6.2.2.4.

piduriketta väikseim paksus või piduritrumli suurim lubatud siseläbimõõt.

7.   VARUOSADE TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

| 7.1. | Igast varuosas tehtavast muudatusest teavitatakse tüübikinnituse andnud asutust. Seejärel võib asutus kas:






  7.1.1. | võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat kahjulikku mõju ning et varuosa vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- | --- |

7.1.

Igast varuosas tehtavast muudatusest teavitatakse tüübikinnituse andnud asutust. Seejärel võib asutus kas:

7.1.1.

võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat kahjulikku mõju ning et varuosa vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 7.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

7.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

| 7.2. | Teade muudatuste kinnitamise või kinnitamisest keeldumise kohta koos muudatuste kirjeldusega edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele punktis 4.4 sätestatud korras. |
| --- | --- |

7.2.

Teade muudatuste kinnitamise või kinnitamisest keeldumise kohta koos muudatuste kirjeldusega edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele punktis 4.4 sätestatud korras.

| 7.3. | Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest teisi käesolevat eekirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

7.3.

Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest teisi käesolevat eekirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

8.   TOODETE VASTAVUS

| 8.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt heakskiidetud varuosad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

8.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt heakskiidetud varuosad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile.

| 8.2. | Originaalsed osad, mille kohta tehakse taotlus punkti 3.2 kohaselt, loetakse vastavaks punkti 8 nõuetele. |
| --- | --- |

8.2.

Originaalsed osad, mille kohta tehakse taotlus punkti 3.2 kohaselt, loetakse vastavaks punkti 8 nõuetele.

| 8.3. | Punkti 8.1 nõuete täitmise kontrollimiseks tehakse asjakohane tootmise kontrollimine. See hõlmab kasutatud tooraine ja osade kontrolli. |
| --- | --- |

8.3.

Punkti 8.1 nõuete täitmise kontrollimiseks tehakse asjakohane tootmise kontrollimine. See hõlmab kasutatud tooraine ja osade kontrolli.

| 8.4. | Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:






  8.4.1. | tagama, et iga piduri asendushõõrdkatete komplekti ja trummelpiduri asendushõõrdkatte puhul tehakse statistiliselt kontrollitult ja juhusliku valiku alusel vähemalt käesoleva eeskirja punktis 5.2.2 kirjeldatud asjaomased katsed ning 9. lisas kirjeldatud asjaomased katsed vastavalt tavapärasele kvaliteeditagamise menetlusele. Seisupidurite hõõrdkatete komplektide puhul tehakse üksnes punktis 5.2.2 kirjeldatud nihkejõu katse; |
| --- | --- | --- |

8.4.

Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

8.4.1.

tagama, et iga piduri asendushõõrdkatete komplekti ja trummelpiduri asendushõõrdkatte puhul tehakse statistiliselt kontrollitult ja juhusliku valiku alusel vähemalt käesoleva eeskirja punktis 5.2.2 kirjeldatud asjaomased katsed ning 9. lisas kirjeldatud asjaomased katsed vastavalt tavapärasele kvaliteeditagamise menetlusele. Seisupidurite hõõrdkatete komplektide puhul tehakse üksnes punktis 5.2.2 kirjeldatud nihkejõu katse;

| 8.4.2. | tagama, et iga asenduspiduriketta ja -trumli puhul tehakse statistiliselt kontrollitult ja juhusliku valiku alusel vähemalt käesoleva eeskirja 9. lisas kirjeldatud katsed vastavalt tavapärasele kvaliteeditagamise menetlusele; |
| --- | --- |

8.4.2.

tagama, et iga asenduspiduriketta ja -trumli puhul tehakse statistiliselt kontrollitult ja juhusliku valiku alusel vähemalt käesoleva eeskirja 9. lisas kirjeldatud katsed vastavalt tavapärasele kvaliteeditagamise menetlusele;

| 8.4.3. | tagama protseduuride olemasolu toodete kvaliteedi efektiivseks kontrollimiseks; |
| --- | --- |

8.4.3.

tagama protseduuride olemasolu toodete kvaliteedi efektiivseks kontrollimiseks;

| 8.4.4. | omama juurdepääsu seadmetele, mis on vajalikud iga kinnitatud tüübi vastavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

8.4.4.

omama juurdepääsu seadmetele, mis on vajalikud iga kinnitatud tüübi vastavuse kontrollimiseks;

| 8.4.5. | analüüsima toote omaduste ühtsuse kontrollimiseks ja tagamiseks igat liiki katsete tulemusi, võttes arvesse tööstuslikus tootmises lubatud hälbeid; |
| --- | --- |

8.4.5.

analüüsima toote omaduste ühtsuse kontrollimiseks ja tagamiseks igat liiki katsete tulemusi, võttes arvesse tööstuslikus tootmises lubatud hälbeid;

| 8.4.6. | tagama, et katsetulemused registreeritakse ning et lisatud dokumendid on kättesaadavad haldusasutusega kokku lepitud ajavahemiku vältel; |
| --- | --- |

8.4.6.

tagama, et katsetulemused registreeritakse ning et lisatud dokumendid on kättesaadavad haldusasutusega kokku lepitud ajavahemiku vältel;

| 8.4.7. | tagama, et kõigi näidiste ja katsekehade korral, mis tõendavad asjakohasele katsetüübile mittevastavust, tehakse uus näidiste valim ja korratakse katset. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toote vastavus tüübikinnitusele. |
| --- | --- |

8.4.7.

tagama, et kõigi näidiste ja katsekehade korral, mis tõendavad asjakohasele katsetüübile mittevastavust, tehakse uus näidiste valim ja korratakse katset. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toote vastavus tüübikinnitusele.

| 8.5. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.






  8.5.1. | Igal kontrollimisel tuleb väliskontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused. |
| --- | --- | --- |

8.5.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

8.5.1.

Igal kontrollimisel tuleb väliskontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused.

| 8.5.2. | Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu kindlaksmääramisel võib arvesse võtta tootja tehtud kontrolli tulemusi. |
| --- | --- |

8.5.2.

Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu kindlaksmääramisel võib arvesse võtta tootja tehtud kontrolli tulemusi.

| 8.5.3. | Kui kvaliteet ei ole piisav või kui tundub, et tuleb kontrollida punkti 8.5.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija välja näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatsed teinud tehnilisele teenistusele. |
| --- | --- |

8.5.3.

Kui kvaliteet ei ole piisav või kui tundub, et tuleb kontrollida punkti 8.5.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija välja näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatsed teinud tehnilisele teenistusele.

| 8.5.4. | Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib teha mis tahes käesolevas eeskirjas sätestatud katseid. |
| --- | --- |

8.5.4.

Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib teha mis tahes käesolevas eeskirjas sätestatud katseid.

| 8.5.5. | Pädeva asutuse heakskiidetud kontrollide tavapärane sagedus on üks kord aastas. Kui sellise kontrolli käigus saadakse negatiivseid tulemusi, peab pädev asutus tagama, et toote nõuetelevastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud. |
| --- | --- |

8.5.5.

Pädeva asutuse heakskiidetud kontrollide tavapärane sagedus on üks kord aastas. Kui sellise kontrolli käigus saadakse negatiivseid tulemusi, peab pädev asutus tagama, et toote nõuetelevastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud.

9.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 9.1. | Kui eespool punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud, võib piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse tühistada.
  Kui eespool punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud, võib asenduspiduritrumli või -ketta tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse tühistada. |
| --- | --- |

9.1.

Kui eespool punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud, võib piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse tühistada.

Kui eespool punktis 8.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud, võib asenduspiduritrumli või -ketta tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse tühistada.

| 9.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 1A ja/või 1B lisas esitatud vormi abil kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele. |
| --- | --- |

9.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 1A ja/või 1B lisas esitatud vormi abil kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele.

10.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud varuosa tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate kättesaamisel teatab asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta lepingu osalistele käesoleva eeskirja 1A lisa või 1B lisa näidisele vastava teatisevormi abil.

11.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSE NIMETUSED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende haldusasutuste nimetused ja aadressid, kes väljastavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

12.   ÜLEMINEKUSÄTTED

| 12.1. | Alates 02-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja alusel. |
| --- | --- |

12.1.

Alates 02-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest 02-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja alusel.

| 12.2. | Ka pärast 02-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva jäävad kehtima piduri hõõrdkatete komplektide ja trummelpiduri hõõrdkatete 01-seeria muudatuste kohased tüübikinnitused ning eeskirja kohaldavad lepinguosalised tunnustavad neid jätkuvalt ega keeldu käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste kohaste tüübikinnituste laienduste andmisest. |
| --- | --- |

12.2.

Ka pärast 02-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva jäävad kehtima piduri hõõrdkatete komplektide ja trummelpiduri hõõrdkatete 01-seeria muudatuste kohased tüübikinnitused ning eeskirja kohaldavad lepinguosalised tunnustavad neid jätkuvalt ega keeldu käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste kohaste tüübikinnituste laienduste andmisest.

| 12.3. | Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised lubavad jätkuvalt paigaldada kasutuses olevale sõidukile või kasutada kasutuses oleval sõidukil piduri asendushõõrdkatete komplekte, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja originaal- ehk muutmata kuju kohaselt. |
| --- | --- |

12.3.

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised lubavad jätkuvalt paigaldada kasutuses olevale sõidukile või kasutada kasutuses oleval sõidukil piduri asendushõõrdkatete komplekte, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja originaal- ehk muutmata kuju kohaselt.

---

(1)  Seda ei kohaldata varuosade võimalike lisafunktsioonide suhtes, nagu näiteks kiiruse mõõtmine sisseehitatud spidomeetriga või rataste juhtimine piduriga kokkuehitatud rattarummude puhul.

(2)  Kui sellised piduri hõõrdkatted turul puuduvad, võib teise võimalusena kasutada punktis 8.2 nimetatud hõõrdkatteid.

(3)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

(4)  Halvima võimaluse analüüs peab hõlmama järgmisi tehnilisi näitajaid (vähemalt) iga sõidukitüübi kohta, millel kasutatakse hõõrdkatteid:

| a) | piduriketta läbimõõt; |
| --- | --- |

a)

piduriketta läbimõõt;

| b) | piduriketta paksus; |
| --- | --- |

b)

piduriketta paksus;

| c) | ventileeritav või mitteventileeritav piduriketas; |
| --- | --- |

c)

ventileeritav või mitteventileeritav piduriketas;

| d) | kolvi läbimõõt; |
| --- | --- |

d)

kolvi läbimõõt;

| e) | rehvi dünaamiline veereraadius; |
| --- | --- |

e)

rehvi dünaamiline veereraadius;

| f) | sõiduki mass; |
| --- | --- |

f)

sõiduki mass;

| g) | telje mass ja teljele langeva pidurdusjõu osakaal; |
| --- | --- |

g)

telje mass ja teljele langeva pidurdusjõu osakaal;

| h) | sõiduki suurim kiirus. |
| --- | --- |

h)

sõiduki suurim kiirus.

Katsetingimused täpsustatakse katsearuandes.

(5)  Kõnealune katse on lisatud, et tagada toodangu nõuetele vastavus. Miinimumväärtused ja hälbed lepitakse kokku tehnilise teenistusega.

(6)  ei kohaldata ujuvketta puhul.

(7)  Ra-väärtus ISO 1302:2002 kohaselt.

(8)  Ra-väärtus ISO 1302:2002 kohaselt.

---

1A LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

1B LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI JA TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD ANDMETE STRUKTUUR

(vaata käesoleva eeskirja punkti 4.2)

Image

Esitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane osa on eeskirja nr 90 kohase tüübikinnituse saanud numbri C0359/7248 all Prantsusmaal (E2). Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 90 nõuetega, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

Ketaspiduriseadme märgistamise näidis

Image

Trummelpiduriseadme märgistamise näidis

Image

Trummelpiduri hõõrdkatte märgistamise näidis

Image

| Märkus: | näidistel esitatud märgistuste kohad ja nende asetus üksteise suhtes ei ole kohustuslikud. |
| --- | --- |

Märkus:

näidistel esitatud märgistuste kohad ja nende asetus üksteise suhtes ei ole kohustuslikud.

---

3. LISA

M1-, M2- JA N1-KATEGOORIA SÕIDUKITE ASENDUSHÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE NÕUDED

1.   Vastavus eeskirjale nr 13 või 13-H

Vastavust eeskirja nr 13 või 13-H nõuetele tõestatakse sõiduki katsetamisega.

1.1.   Sõiduki ettevalmistamine

1.1.1.   Katsesõiduk

Sõiduk, mis esindab sõidukitüüpi/sõidukitüüpe, mille jaoks taotletakse piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübikinnitust, peab olema varustatud tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektidega ning eeskirjadega nr 13 ja 13-H ette nähtud pidurduskatseks vajalike seadmetega.

Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse kuni kindlaksmääratud lihvimisprotseduuri kujunemiseni tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt.

1.1.2.   Sobitamine (sissetöötamine)

1.1.2.1.   Üldtingimused

Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatete komplektid paigaldatakse asjaomastele piduritele. Piduri asendushõõrdkatete komplektide puhul tuleb kasutada uusi hõõrdkatteid. Trummelpiduri hõõrdkatteid võib töödelda, et saavutada parim võimalik algkontakt hõõrdkatete ja trumli(te) vahel. Katsesõiduk peab olema koormatud täismassini.

Kasutada võib piduri originaalsete hõõrdkatete komplekte, mida on kasutatud võrdluskatses ja mis on juba katsesõidukile paigaldatud, tingimusel et need on heas seisukorras ja ei ole kulunud rohkem kui 20 % esialgsest paksusest. Neil ei tohi olla kahjustusi, pragusid, ülemäärast roostet või ülekuumenemise märke. Need töötatakse sisse vastavalt allpool kirjeldatud menetlusele.

1.1.2.2.   Menetlus

Vähemalt 50 km pikkuse sõidu ajal pidurdada vähemalt 100 korda eri tugevusega, (aeglustus vähemalt vahemikus 1 m/s2 kuni 5 m/s2) algkiirusel vahemikus 50 km/h kuni 120 km/h. Sobitamise käigus tuleb vähemalt kolm korda saavutada temperatuur vahemikus 250 °C kuni 500 °C ketaspiduriseadme korral või 150 °C kuni 250 °C trummelpiduriseadme korral (mõõdetuna ketta või trumli hõõrdepinnal). Temperatuur ei tohi ketaspiduriseadme puhul ületada 500 °C ja trummelpiduriseadme puhul 250 °C.

1.1.2.3.   Toimivuse kontroll

Pidurdada korraga ainult ühel teljel viis korda kiiruselt 70 km/h kiiruseni 0 km/h (esitelg) ja kiiruselt 45 km/h kiiruseni 0 km/h (tagatelg) piduritorustiku rõhul 4 MPa (1), kusjuures piduri temperatuur on iga pidurdamise alguses 100 °C. Viis järjestikust mitteühetaolist tulemust ei tohi erineda keskmisest täielikust aeglustusest rohkem kui 0,6 m/s2 (esitelg) või 0,4 m/s2 (tagatelg).

Kui nimetatud nõue ei ole täidetud, tuleb korrata punktis 1.1.2.2 kirjeldatud sobitamist ja punktis 1.1.2.3 kirjeldatud toimivuskatset.

1.2.   Sõiduki pidurisüsteemi katsetatakse eeskirja nr 13 4. lisa punktidega 1 ja 2 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktidega 1 ja 2 kõnealusele sõidukikategooriale (M1, M2 või N1) ette nähtud nõuete kohaselt, vastavalt sellele, kumb on asjakohane süsteemi originaalse tüübikinnituse seisukohast. Kohaldatakse järgmisi nõudeid või katseid.

1.2.1.   Sõidupidurisüsteem

1.2.1.1.   0-tüübi katse lahutatud mootoriga ja koormamata sõidukiga vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.4.2 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.4.2.

1.2.1.2.   0-tüübi katse ühendatud mootoriga (koormatud ja koormamata sõidukiga) vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktidele 1.4.3.1 (stabiilsuskatse) ja 1.4.3.2 (ainult katse algkiirusega v = 0,8 vmax) või vastavalt eeskirja nr 13-H 3. lisa punktidele 1.4.3.1 ja 1.4.3.2.

1.2.1.3.   I tüübi katse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.5 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.5.

1.2.2.   Rikkepidurisüsteem

1.2.2.1.   0-tüübi katse lahutatud mootoriga ja koormatud sõidukiga vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 2.2 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 2.2 (selle katse võib jätta tegemata, kui nõuded on kindlasti täidetud, näiteks diagonaalselt jaotatud pidurisüsteemi puhul)

1.2.3.   Seisupidurisüsteem

(Kohaldatakse üksnes juhul, kui tüübikinnituseks esitatud hõõrdkatetega pidureid kasutatakse seisupiduritena).

1.2.3.1.   Seisupiduri katse 18 % kaldpinnal ja koormatud sõidukiga vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 2.3.1 või seisupiduri katse 20 % kaldpinnal ja koormatud sõidukiga eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 2.3.1.

1.3.   Sõiduk peab vastama kõigile eeskirja nr 13 4. lisa punktiga 2 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktiga 2 kõnealuse kategooria sõidukile ette nähtud asjakohastele nõuetele.

2.   Lisanõuded

Lisanõuetele vastavuse tõendamiseks kasutatakse ühte järgmisest kahest meetodist.

2.1.   Sõiduki katse (eraldi telgede katse)

Selles katses peab sõiduk olema koormatud täismassini ning kõik pidurdamised tuleb teha lahutatud mootoriga ja tasasel teel.

Sõiduki sõidupidurite kontrollsüsteem peab olema varustatud vahendiga, mis eraldab esi- ja tagatelje pidurid nii, et neid saab kasutada teineteisest sõltumatult.

Kui tüübikinnitust taotletakse esitelje piduri hõõrdkatete komplektile, siis tagatelje pidureid katse ajal ei kasutata.

Kui tüübikinnitust taotletakse tagatelje piduri hõõrdkatete komplektile, siis esitelje pidureid katse ajal ei kasutata.

2.1.1.   Pidurdustõhususe võrdväärsuse katse jahtunud piduritega

Asendushõõrdkatete komplekti ja originaalse hõõrdkatete komplekti pidurdustõhusust jahtunud piduritega pidurdamisel võrreldakse katsetulemuste võrdlemise teel järgmisel meetodil.

| 2.1.1.1. | Pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järkjärgult pedaalikoormust või piduritorustiku rõhku, kuni rattalukustuseni või, teise võimalusena, kuni keskmise täieliku aeglustuseni 6 m/s2 või kuni kõnealuse sõidukikategooria puhul lubatud maksimaalse pedaalile mõjuva jõuni, alates järgmises tabelis esitatud algkiirusest:







  Sõidukikategooria | Katsekiirus (km/h) |
| --- | --- | --- |
| Esitelg | Tagatelg |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |

2.1.1.1.

Pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järkjärgult pedaalikoormust või piduritorustiku rõhku, kuni rattalukustuseni või, teise võimalusena, kuni keskmise täieliku aeglustuseni 6 m/s2 või kuni kõnealuse sõidukikategooria puhul lubatud maksimaalse pedaalile mõjuva jõuni, alates järgmises tabelis esitatud algkiirusest:

Sõidukikategooria

Katsekiirus (km/h)

Esitelg

Tagatelg

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

Piduri algtemperatuur peab iga pidurdamise alguses olema ≤ 100 °C.

| 2.1.1.2. | Igal pidurdamisel märkida üles ja graafiliselt kujutada pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk ja keskmine täisaeglustus ning määrata pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk, mis on vajalik selleks, et saavutada (võimaluse korral) esitelje pidurite keskmine täielik aeglustus 5 m/s2 ning tagatelje pidurite keskmine täielik aeglustus 3 m/s2. Kui nimetatud väärtusi ei ole võimalik saavutada pedaalile mõjuva maksimaalse lubatud jõuga, siis tuleb teise võimalusena määrata maksimaalse aeglustuse saavutamiseks vajalik pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Igal pidurdamisel märkida üles ja graafiliselt kujutada pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk ja keskmine täisaeglustus ning määrata pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk, mis on vajalik selleks, et saavutada (võimaluse korral) esitelje pidurite keskmine täielik aeglustus 5 m/s2 ning tagatelje pidurite keskmine täielik aeglustus 3 m/s2. Kui nimetatud väärtusi ei ole võimalik saavutada pedaalile mõjuva maksimaalse lubatud jõuga, siis tuleb teise võimalusena määrata maksimaalse aeglustuse saavutamiseks vajalik pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk.

| 2.1.1.3. | Piduri asendushõõrdkatete komplekti toimivusomadused loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti omadustega, kui sama kontrolljõu või piduritorustiku rõhu juures saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalse hõõrdkatete komplektiga saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Piduri asendushõõrdkatete komplekti toimivusomadused loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti omadustega, kui sama kontrolljõu või piduritorustiku rõhu juures saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalse hõõrdkatete komplektiga saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %.

2.1.2.   Kiirustundlikkuse katse

2.1.2.1.   Käesoleva lisa punkti 2.1.1.2 kohaselt tuletatud pedaalijõudu kasutades ning piduri algtemperatuuril ≤ 100 °C pidurdada kolm korda igal järgmisel kiirusel:

| a) | esitelg: 65 km/h, 100 km/h ja lisaks 135 km/h, kui vmax ületab 150 km/h. |
| --- | --- |

a)

esitelg: 65 km/h, 100 km/h ja lisaks 135 km/h, kui vmax ületab 150 km/h.

| b) | tagatelg: 45 km/h, 65 km/h ja lisaks 90 km/h, kui vmax ületab 150 km/h. |
| --- | --- |

b)

tagatelg: 45 km/h, 65 km/h ja lisaks 90 km/h, kui vmax ületab 150 km/h.

2.1.2.2.   Arvutada välja iga kolmest pidurdamisest koosneva tulemusterühma keskmine väärtus ning koostada kiiruse ja sellele vastava keskmise täieliku aeglustuse kõver.

2.1.2.3.   Suurematel kiirustel registreeritud täieliku aeglustuse keskmine väärtus ei tohi madalaimal kiirusel registreeritud keskmisest väärtusest erineda rohkem kui 15 %.

2.2.   Inertsdünamomeetri katse

2.2.1.   Katseseadmed

Katseteks varustatakse inertsdünamomeeter asjaomase piduriga. Dünamomeeter varustatakse vahenditega, mis püsivalt salvestavad pöörlemiskiirust, pidurdusmomenti, rõhku piduritorustikus, pöörete arvu pärast pidurdamist, pidurdamisaega ning piduriketta temperatuuri.

2.2.2.   Katsetingimused

2.2.2.1.   Dünamomeetri pöörlemismass peab vastama poolele teljeosale sõiduki täismassist vastavalt järgnevale tabelile ning kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud suurima rehvi veereraadiusele.

| Sõidukikategooria | Teljeosa sõiduki täismassist |
| --- | --- |
| Ees | Taga |
| M1 | 0,77 | 0,32 |
| M2 | 0,69 | 0,44 |
| N1 | 0,66 | 0,39 |

Sõidukikategooria

Teljeosa sõiduki täismassist

Ees

Taga

M1

0,77

0,32

M2

0,69

0,44

N1

0,66

0,39

2.2.2.2.   Dünamomeetri algpöörlemiskiirus peab vastama sõiduki joonkiirusele, nagu esitatud käesoleva lisa punktides 2.2.3 ja 2.2.4, ning selle aluseks võetakse rehvi dünaamiline veereraadius.

2.2.2.3.   Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ja neid sobitatakse (töötatakse sisse) vastavalt järgmisele menetlusele.

Sissetöötamise 1. samm – 64 kiiret pidurdust kiiruselt 80 km/h kiiruseni 30 km/h piduritorustiku eri rõhkude juures:

| | Tagatelg | Tagatelg |
| --- | --- | --- |
| Näitaja | Esitelg | Ketaspidurid | Trummelpidurid |
| Pidurduste arv tsüklis | 32 | 32 | 32 |
| Pidurduskiirus (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Lahutuskiirus (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Piduri algtemperatuur (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Piduri lõpptemperatuur (°C) | Lahtine | Lahtine | Lahtine |
| Rõhk 1. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 2. pidurdusel (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Rõhk 3. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 4. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 5. pidurdusel (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Rõhk 6. pidurdusel (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Rõhk 7. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 8. pidurdusel (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Rõhk 9. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 10. pidurdusel (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Rõhk 11. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 12. pidurdusel (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Rõhk 13. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 14. pidurdusel (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Rõhk 15. pidurdusel (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Rõhk 16. pidurdusel (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Rõhk 17. pidurdusel (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Rõhk 18. pidurdusel (kPa) | 5 100 | 5 100 | 5 100 |
| Rõhk 19. pidurdusel (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Rõhk 20. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 21. pidurdusel (kPa) | 4 200 | 4 200 | 4 200 |
| Rõhk 22. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 23. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 24. pidurdusel (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Rõhk 25. pidurdusel (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Rõhk 26. pidurdusel (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Rõhk 27. pidurdusel (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Rõhk 28. pidurdusel (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Rõhk 29. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 30. pidurdusel (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Rõhk 31. pidurdusel (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Rõhk 32. pidurdusel (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Tsüklite arv | 2 | 2 | 2 |

Tagatelg

Tagatelg

Näitaja

Esitelg

Ketaspidurid

Trummelpidurid

Pidurduste arv tsüklis

32

32

32

Pidurduskiirus (km/h)

80

80

80

Lahutuskiirus (km/h)

30

30

30

Piduri algtemperatuur (°C)

< 100

< 100

< 80

Piduri lõpptemperatuur (°C)

Lahtine

Lahtine

Lahtine

Rõhk 1. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 2. pidurdusel (kPa)

3 000

3 000

3 000

Rõhk 3. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 4. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 5. pidurdusel (kPa)

2 200

2 200

2 200

Rõhk 6. pidurdusel (kPa)

3 800

3 800

3 800

Rõhk 7. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 8. pidurdusel (kPa)

2 600

2 600

2 600

Rõhk 9. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 10. pidurdusel (kPa)

3 400

3 400

3 400

Rõhk 11. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 12. pidurdusel (kPa)

2 600

2 600

2 600

Rõhk 13. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 14. pidurdusel (kPa)

2 200

2 200

2 200

Rõhk 15. pidurdusel (kPa)

3 000

3 000

3 000

Rõhk 16. pidurdusel (kPa)

4 600

4 600

4 600

Rõhk 17. pidurdusel (kPa)

2 600

2 600

2 600

Rõhk 18. pidurdusel (kPa)

5 100

5 100

5 100

Rõhk 19. pidurdusel (kPa)

2 200

2 200

2 200

Rõhk 20. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 21. pidurdusel (kPa)

4 200

4 200

4 200

Rõhk 22. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 23. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 24. pidurdusel (kPa)

4 600

4 600

4 600

Rõhk 25. pidurdusel (kPa)

2 600

2 600

2 600

Rõhk 26. pidurdusel (kPa)

1 500

1 500

1 500

Rõhk 27. pidurdusel (kPa)

3 400

3 400

3 400

Rõhk 28. pidurdusel (kPa)

2 200

2 200

2 200

Rõhk 29. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 30. pidurdusel (kPa)

3 000

3 000

3 000

Rõhk 31. pidurdusel (kPa)

1 800

1 800

1 800

Rõhk 32. pidurdusel (kPa)

3 800

3 800

3 800

Tsüklite arv

2

2

2

Sissetöötamise 2. etapp – 10 pidurdust kiiruselt 100 km/h kiirusele 5 km/h aeglustusega 0,4 g ja suureneva algtemperatuuriga:

| | Tagatelg | Tagatelg |
| --- | --- | --- |
| Näitaja | Esitelg | Ketaspidurid | Trummelpidurid |
| Pidurduste arv tsüklis | 10 | 10 | 10 |
| Pidurduskiirus (km/h) | 100 | 100 | 100 |
| Lahutuskiirus (km/h) | < 5 | < 5 | < 5 |
| Aeglustus (g) | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Maksimaalne rõhk (kPa) | 16 000 | 16 000 | 10 000 |
| Algtemperatuur 1 (°C) | < 100 | < 100 | < 100 |
| Algtemperatuur 2 (°C) | < 215 | < 215 | < 151 |
| Algtemperatuur 3 (°C) | < 283 | < 283 | < 181 |
| Algtemperatuur 4 (°C) | < 330 | < 330 | < 202 |
| Algtemperatuur 5 (°C) | < 367 | < 367 | < 219 |
| Algtemperatuur 6 (°C) | < 398 | < 398 | < 232 |
| Algtemperatuur 7 (°C) | < 423 | < 423 | < 244 |
| Algtemperatuur 8 (°C) | < 446 | < 446 | < 254 |
| Algtemperatuur 9 (°C) | < 465 | < 465 | < 262 |
| Algtemperatuur 10 (°C) | < 483 | < 483 | < 270 |
| Tsüklite arv | 1 | 1 | 1 |

Tagatelg

Tagatelg

Näitaja

Esitelg

Ketaspidurid

Trummelpidurid

Pidurduste arv tsüklis

10

10

10

Pidurduskiirus (km/h)

100

100

100

Lahutuskiirus (km/h)

< 5

< 5

< 5

Aeglustus (g)

0,4

0,4

0,4

Maksimaalne rõhk (kPa)

16 000

16 000

10 000

Algtemperatuur 1 (°C)

< 100

< 100

< 100

Algtemperatuur 2 (°C)

< 215

< 215

< 151

Algtemperatuur 3 (°C)

< 283

< 283

< 181

Algtemperatuur 4 (°C)

< 330

< 330

< 202

Algtemperatuur 5 (°C)

< 367

< 367

< 219

Algtemperatuur 6 (°C)

< 398

< 398

< 232

Algtemperatuur 7 (°C)

< 423

< 423

< 244

Algtemperatuur 8 (°C)

< 446

< 446

< 254

Algtemperatuur 9 (°C)

< 465

< 465

< 262

Algtemperatuur 10 (°C)

< 483

< 483

< 270

Tsüklite arv

1

1

1

Taastumine – 18 kiiret pidurdust kiiruselt 80 km/h kiirusele 30 km/h piduritorustiku rõhul 3 000 kPa:

| | Tagatelg | Tagatelg |
| --- | --- | --- |
| Näitaja | Esitelg | Ketaspidurid | Trummelpidurid |
| Pidurduste arv tsüklis | 18 | 18 | 18 |
| Pidurduskiirus (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Lahutuskiirus (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Rõhk (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Piduri algtemperatuur (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Piduri lõpptemperatuur (°C) | Lahtine | Lahtine | Lahtine |
| Tsüklite arv | 1 | 1 | 1 |

Tagatelg

Tagatelg

Näitaja

Esitelg

Ketaspidurid

Trummelpidurid

Pidurduste arv tsüklis

18

18

18

Pidurduskiirus (km/h)

80

80

80

Lahutuskiirus (km/h)

30

30

30

Rõhk (kPa)

3 000

3 000

3 000

Piduri algtemperatuur (°C)

< 100

< 100

< 80

Piduri lõpptemperatuur (°C)

Lahtine

Lahtine

Lahtine

Tsüklite arv

1

1

1

2.2.2.4.   Pidurdada viis korda kiiruselt 80 km/h kiiruseni 0 km/h piduritorustiku rõhul 4 MPa, kusjuures piduri temperatuur on iga pidurdamise alguses 100 °C. Viis järjestikust mitteühetaolist tulemust ei tohi erineda nende keskmisest täielikust aeglustusest rohkem kui 0,6 m/s2.

Kui nimetatud nõue ei ole täidetud, tuleb korrata lihvimismenetluse esimest osa „Sissetöötamise 1. etapp” seni, kuni saavutatakse nõuetekohane toimivusstabiilsus.

2.2.2.5.   Lubatud on kasutada õhkjahutust. Pidurile suunatud õhuvoolu kiirus pidurdamise ajal peab olema:

vair = 0,33 v

Siin

| v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

2.2.3.   Pidurdustõhususe võrdväärsuse katse jahtunud piduritega

Asendushõõrdkatete komplekti ja originaalsete hõõrdkatete komplekti pidurdustõhusust jahtunud piduritega pidurdamisel tuleb võrrelda katsetulemuste võrdlemise teel järgmisel meetodil.

2.2.3.1.   Alates algkiirusest 80 km/h M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul ning 60 km/h M2-kategooria sõidukite puhul, kusjuures piduri temperatuur on iga pidurdamise alguses ≤ 100 °C, pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järkjärgult piduritorustiku rõhku, kuni saavutatakse keskmine täielik aeglustus 6 m/s2.

2.2.3.2.   Igal pidurdamisel tuleb registreerida ja esitada graafiku kujul torustiku rõhk ja keskmine täielik aeglustus ning määrata torustiku rõhk, mis on vajalik aeglustuse 5 m/s2 saavutamiseks.

2.2.3.3.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti toimivusomadused loetakse sarnaseks piduri originaalsete hõõrdkatete komplekti omadustega, kui sama kontrolljõu või piduritorustiku rõhu juures saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalse hõõrdkatete komplektiga saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %.

2.2.4.   Kiirustundlikkuse katse

2.2.4.1.   Punkti 2.2.3.2 kohaselt tuletatud piduritorustiku rõhku kasutades ning piduri algtemperatuuril ≤ 100 °C pidurdada kolm korda pöörlemiskiirusel, mis vastab järgmistele sõiduki joonkiirustele:

75 km/h, 120 km/h ja lisaks 160 km/h, kui vmax ületab 150 km/h.

2.2.4.2.   Arvutada välja iga kolmest pidurdamisest koosneva tulemusterühma keskmine väärtus ning koostada kiiruse ja sellele vastava keskmise täieliku aeglustuse kõver.

2.2.4.3.   Suurematel kiirustel registreeritud täieliku aeglustuse keskmine väärtus ei tohi madalaimal kiirusel registreeritud keskmisest väärtusest erineda rohkem kui 15 %.

---

(1)  Pidurite puhul, mis ei ole hüdraulilised pidurid, tuleks kasutada ekvivalentset sisendväärtust.

---

4. LISA

M3-, N2- JA N3-KATEGOORIA SÕIDUKITE PIDURI VARUHÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE JA TRUMMELPIDURI VARUHÕÕRDKATETE NÕUDED

1.   Sõidukikatse

1.1.   Katsesõiduk

Sõiduk, mis esindab sõidukitüüpi/sõidukitüüpe, mille jaoks taotletakse piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübikinnitust, peab olema varustatud tüübikinnituseks esitatud piduri hõõrdkatete komplektide või trummelpiduri hõõrdkatetega ning pidurduskatseks vajalike seadmetega, nagu on ette nähtud eeskirjaga nr 13.

Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse kuni kindlaksmääratud protseduuri kujunemiseni tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt.

1.2.   Katsed ja nõuded

1.2.1.   Vastavus eeskirjale nr 13

1.2.1.1.   Sõiduki pidurisüsteemi katsetatakse eeskirja nr 13 4. lisa punktidega 1 ja 2 kõnealusele sõidukikategooriale (M3, N2 või N3) ette nähtud nõuete kohaselt. Kohaldatakse järgmisi nõudeid või katseid.

1.2.1.1.1.   Sõidupidurisüsteem

1.2.1.1.1.1.   0-tüübi katse lahutatud mootoriga ja koormatud sõidukiga.

1.2.1.1.1.2.   0-tüübi katse ühendatud mootoriga (koormatud ja koormamata sõidukiga) vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktidele 1.4.3.1 (stabiilsuskatse) ja 1.4.3.2 (katsetatakse üksnes algkiirusel v = 0,8 vmax).

1.2.1.1.1.3.   I tüübi katse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktidele 1.5.1 ja 1.5.3.

1.2.1.1.1.4.   II tüübi katse

Koormatud sõiduki katsetamisel peab sisendenergia vastama sama ajavahemiku jooksul registreeritud kulutatud energiale koormatud sõiduki puhul, mis liigub keskmise kiirusega 30 km/h 6 km pikkusel teel langusega 2,5 %, kusjuures katse peab toimuma tühikäigul ja pidurdusenergia kulub üksnes sõidupiduritel.

1.2.1.1.2.   Rikkepidurisüsteem

1.2.1.1.2.1.   0-tüübi katse lahutatud mootoriga ja koormatud sõidukiga (selle katse võib jätta tegemata, kui on tehtud käesoleva lisa punktis 1.2.2 nimetatud katsed).

1.2.1.1.3.   Seisupidurisüsteem

(Kohaldatakse ainult juhul, kui pidureid tüübikinnitust vajavate hõõrdkatetega kasutatakse seisupiduritena.)

1.2.1.1.3.1.   Pidurduskatse 18 % kaldpinnal koormatud sõidukiga

1.2.1.2.   Sõiduk peab vastama kõigile eeskirja nr 13 4. lisa punktiga 2 kõnealuse kategooria sõidukile ette nähtud asjakohastele nõuetele.

1.2.2.   Lisanõuded (eraldi telgede katse)

Edaspidi nimetatud katsetes peab sõiduk olema koormatud täismassini ning kõik pidurdamised tuleb teha lahutatud mootoriga ja tasasel teel.

Sõiduki sõidupidurite kontrollsüsteem peab olema varustatud vahendiga, mis eraldab esi- ja tagatelje pidurid nii, et neid saab kasutada sõltumatult.

Kui tüübikinnituseks on esitatud esitelje piduri hõõrdkatete komplekt või esitelje trummelpiduri hõõrdkate, tagatelje pidureid katse ajal ei kasutata.

Kui tüübikinnituseks on esitatud tagatelje piduri hõõrdkatete komplekt või tagatelje trummelpiduri hõõrdkate, siis esitelje pidureid katse ajal ei kasutata.

1.2.2.1.   Pidurdustõhususe võrdväärsuse katse jahtunud piduritega

Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte ja piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte pidurdustõhusust jahtunud piduritega pidurdamisel võrreldakse katsetulemuste võrdlemise teel järgmisel meetodil.

1.2.2.1.1.   Pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järkjärgult pedaalikoormust või piduritorustiku rõhku, kuni rattalukustuseni või, teise võimalusena, kuni keskmise täieliku aeglustuseni 3,5 m/s2 või kuni pedaalile mõjuva jõu suurima lubatud väärtuseni või piduritorustiku suurima rõhuni, kusjuures sõiduki algkiirus on 45 km/h ja piduri temperatuur iga pidurduse alguses ≤ 100 °C.

1.2.2.1.2.   Igal pidurdamisel märkida üles ja esitada graafiku kujul pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk ja keskmine täisaeglustus ning määrata pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk, mis on vajalik selleks, et saavutada (võimaluse korral) keskmine täielik aeglustus 3 m/s2. Kui nimetatud väärtust ei ole võimalik saavutada, siis tuleb teise võimalusena määrata maksimaalse aeglustuse saavutamiseks vajalik pedaalile mõjuv jõud või piduritorustiku rõhk.

1.2.2.1.3.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte toimivuse näitajad loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte omadustega, kui sama kontrolljõu või piduritorustiku rõhu juures saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkattega saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %.

1.2.2.2.   Kiirustundlikkuse katse

1.2.2.2.1.   Käesoleva lisa punkti 1.2.2.1.2 kohaselt tuletatud pedaalijõudu kasutades ning piduri algtemperatuuril ≤ 100 °C pidurdada kolm korda igalt allpool esitatud kiiruselt järgmiselt:

| | kiiruselt 40 km/h kiiruseni 20 km/h, |
| --- | --- |

kiiruselt 40 km/h kiiruseni 20 km/h,

| | kiiruselt 60 km/h kiiruseni 40 km/h ja |
| --- | --- |

kiiruselt 60 km/h kiiruseni 40 km/h ja

| | kiiruselt 80 km/h kiiruseni 60 km/h (kui vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

kiiruselt 80 km/h kiiruseni 60 km/h (kui vmax ≥ 90 km/h).

1.2.2.2.2.   Arvutada välja iga kolmest pidurdamisest koosneva tulemusterühma keskmine väärtus ning koostada kiiruse ja sellele vastava keskmise täieliku aeglustuse kõver.

1.2.2.2.3.   Suurematel kiirustel registreeritud täieliku aeglustuse keskmine väärtus ei tohi madalaimal kiirusel registreeritud keskmisest väärtusest erineda rohkem kui 25 %.

2.   Inertsdünamomeetri katse

2.1.   Katseseadmed

Katseteks varustatakse inertsdünamomeeter asjaomase piduriga. Dünamomeeter varustatakse vahenditega, mis püsivalt salvestavad pöörlemiskiirust, pidurdusmomenti, rõhku piduritorustikus, pöörete arvu pärast pidurdamist, pidurdamisaega ning piduriketta temperatuuri.

2.1.1.   Katsetingimused

2.1.1.1.   Dünamomeetri pöörlemismass peab vastama poolele asjaomasele teljele avalduvast teguriga 0,55 korrutatud sõiduki täismassist, ning kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud suurima rehvi veereraadiusele.

2.1.1.2.   Dünamomeetri algpöörlemiskiirus peab vastama sõiduki joonkiirusele, nagu on sätestatud järgmistes punktides, ning selle aluseks võetakse kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi dünaamiline veereraadius.

2.1.1.3.   Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatete komplektid või trummelpiduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse kuni kindlaksmääratud lihvimisprotseduuri saavutamiseni tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt.

2.1.1.4.   Jahutusõhu kasutamise korral peab õhuvoolu kiirus piduri juures olema:

vair = 0,33v

Siin

| v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

2.1.1.5.   Kasutada kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud väikseimat pidurisilindrit.

2.2.   Katsed ja nõuded

2.2.1.   Eeskirjaga nr 13 ette nähtud katsed

2.2.1.1.   0-tüübi katse

Algkiiruselt 60 km/h, kui piduri temperatuur on iga pidurdamise alguses ≤ 100 °C, pidurdada vähemalt kuus korda, tõstes järkjärgult piduritorustiku rõhku, kuni saavutatakse rõhk, mille tagab püsivalt kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) pidurisüsteem (näiteks kompressori sisselülitusrõhk). Saavutada tuleb keskmine täielik aeglustus vähemalt 5 m/s2.

2.2.1.2.   0-tüübi katse suurel kiirusel

Punktis 2.2.1.1 määratletud tagatud rõhu juures pidurdada kolm korda kiiruselt 100 km/h, kui tüübikinnitust taotletakse N2-kategooria sõidukile, ja kiiruselt 90 km/h, kui tüübikinnitust taotletakse M3- ja N3-kategooria sõidukitele, kusjuures piduri temperatuur on iga pidurdamise alguses ≤ 100 °C. Kolme pidurduse täieliku aeglustuse keskmine väärtus peab olema vähemalt 4 m/s2.

2.2.1.3.   I tüübi katse

2.2.1.3.1.   Kuumenemismenetlus

Pidurdada järsult 20 korda järjest, kusjuures v1 = 60 km/h ja v2 = 30 km/h ja tsükli pikkus on 60 sekundit ning piduri temperatuur on esimese pidurdamise alguses ≤ 100 °C. Piduritorustiku rõhk peab esimesel pidurdamisel vastama aeglustusele 3 m/s2 ja jääma samaks kõikide järjestikuste pidurduste ajal.

2.2.1.3.2.   Pidurite kuumenemine

Soojendamise lõppedes mõõdetakse kuumenenud piduri pidurdustõhusust eespool punktis 2.2.1.1 sätestatud tingimustel, kasutades punktis 2.2.1.1 määratletud tagatud piduritorustiku rõhku (temperatuur võib erineda). Keskmine täielik aeglustus kuumenenud piduriga ei tohi olla alla 60 % jahtunud piduriga saadud väärtusest ehk mitte alla 4 m/s2.

2.2.1.3.3.   Taastumine

120 sekundit pärast pidurite kuumenemist teha algkiiruselt 60 km/h viis täielikku peatust (jättes peatumiste vahele vähemalt kaks minutit) eespool punktis 2.2.1.3.1 kasutatud piduritorustiku rõhu juures. Viienda pidurdamise alguses peab piduri temperatuur olema ≤ 100 °C ja keskmine täielik aeglustus ei tohi erineda 0-tüübi katse (kiirusel 60 km/h) piduritorustiku rõhu ja aeglustuse suhte alusel arvutatud aeglustusest rohkem kui 10 %.

2.2.1.4.   II tüübi katse

2.2.1.4.1.   Kuumenemismenetlus

Pidureid kuumendatakse 12 minuti jooksul püsival kiirusel 30 km/h püsiva pidurdusmomendiga, mis vastab aeglustusele 0,15 m/s2.

2.2.1.4.2.   Kuumenenud pidurite toimivus

Soojendamise lõppedes mõõdetakse kuumenenud piduri pidurdustõhusust eespool punktis 2.2.1.1 sätestatud tingimustel, kasutades punktis 2.2.1.1 määratletud tagatud pidurijuhtmestiku rõhku (temperatuur võib erineda). Keskmine täielik aeglustus kuumenenud piduritega ei tohi olla väiksem kui 3,75 m/s2.

2.2.1.5.   Seisupidurite staatiline katse

2.2.1.5.1.   Määratleda kõikide pidurduste kohta halvim võimalus, võttes arvesse piduri sisendjõudu, sõiduki täismassi ühe teljega pidurdamisel ja rehvi raadiust.

2.2.1.5.2.   Pidurdada punkti 2.2.1.5.1 kohaselt määratletud sisendjõuga.

2.2.1.5.3.   Trumli või ketta pööramiseks suurendada aeglaselt dünamomeetri võlli jõumomenti. Mõõta väljundjõumomenti pidurdamisel hetkel, mil dünamomeetri võll alustab liikumist ja arvutada vastav telje pidurdusjõud, kasutades punkti 2.2.1.5.1 kohaselt määratletud rehvi raadiust.

2.2.1.5.4.   Kui punkti 2.2.1.5.3 kohaselt mõõdetud pidurdusjõud jagada poolega punkti 2.2.1.5.1 kohaselt määratletud sõiduki massist, peab suhe olema vähemalt 0,18.

2.2.2.   Pidurdustõhususe võrdväärsuse katse jahtunud piduritega

Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte ja piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte pidurdustõhusust jahtunud piduritega võrreldakse punktis 2.2.1.1 kirjeldatud 0-tüübi katse tulemuste võrdlemise teel.

2.2.2.1.   Punktis 2.2.1.1 sätestatud 0-tüübi katse tehakse ühe piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkattega.

2.2.2.2.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte toimivuse näitajad loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte näitajatega, kui sama piduritorustiku rõhu juures saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkattega saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %.

2.2.3.   Kiirustundlikkuse katse

2.2.3.1.   Käesoleva lisa punktis 2.2.1.1 määratletud tagatud pidurijuhtmestiku rõhku kasutades ning piduri algtemperatuuril ≤ 100 °C pidurdada kolm korda igalt allpool esitatud kiiruselt järgmiselt:

| | kiiruselt 60 km/h kiiruseni 30 km/h, |
| --- | --- |

kiiruselt 60 km/h kiiruseni 30 km/h,

| | kiiruselt 80 km/h kiiruseni 60 km/h ja |
| --- | --- |

kiiruselt 80 km/h kiiruseni 60 km/h ja

| | kiiruselt 110 km/h kiiruseni 80 km/h (kui vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

kiiruselt 110 km/h kiiruseni 80 km/h (kui vmax ≥ 90 km/h).

2.2.3.2.   Arvutada välja iga kolmest pidurdamisest koosneva tulemusterühma keskmine väärtus ning koostada kiiruse ja sellele vastava keskmise täieliku aeglustuse kõver.

2.2.3.3.   Suurematel kiirustel registreeritud täieliku aeglustuse keskmine väärtus ei tohi madalaimal kiirusel registreeritud keskmisest väärtusest erineda rohkem kui 25 %.

---

5. LISA

O1- JA O2-KATEGOORIA SÕIDUKITE ASENDUSHÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE NÕUDED

1.   Üldine

Käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetod põhineb inertsdünamomeetri katsel. Teise võimalusena võib katsed teha katsesõidukil või teekatsete rullstendil tingimusel, et katsetingimused ja mõõdetavad näitajad on samad kui inertsdünamomeetri katses.

2.   Katseseadmed

Katseteks varustatakse inertsdünamomeeter asjaomase piduriga. Dünamomeeter varustatakse vahenditega, mis püsivalt salvestavad pöörlemiskiirust, pidurdusmomenti, rõhku piduritorustikus või pidurdusjõudu, pöörete arvu pärast pidurdamist, pidurdamisaega ning piduriketta temperatuuri.

2.1.   Katsetingimused

2.1.1.   Dünamomeetri pöörlemismass peab olema pool asjaomasele teljele avalduvast sõiduki täismassist ning vastama kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud suurima rehvi veereraadiusele.

2.1.2.   Dünamomeetri algpöörlemiskiirus peab vastama sõiduki joonkiirusele, nagu on sätestatud käesoleva lisa punktis 3.1, ning selle aluseks võetakse kõnealus(t)e sõidukitüübi (sõidukitüüpide) puhul lubatud väikseima rehvi dünaamiline veereraadius.

2.1.3.   Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse kuni kindlaksmääratud lihvimisprotseduuri saavutamiseni tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt.

2.1.4.   Jahutusõhu kasutamise korral peab õhuvoolu kiirus piduri juures olema:

vair = 0,33v

Siin

| v | = | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

=

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

2.1.5.   Pidurile paigaldatud ajam peab vastama sõiduki seadmestikule.

3.   Katsed ja nõuded

3.1.   0-tüübi katse

Algkiiruselt 60 km/h, kui piduri temperatuur on iga pidurdamise alguses ≤ 100 °C, pidurdada järjest vähemalt kuus korda, tõstes järk-järgult piduritorustiku rõhku või pidurdamisjõudu maksimaalse piduritorustiku rõhuni või aeglustuseni 6 m/s2. Viimast pidurdamist korrata algkiirusel 40 km/h.

3.2.   I tüübi katse

3.2.1.   Kuumenemismenetlus

Pidurit tuleb kuumendada ahelpidurdusega eeskirja nr 13 4. lisa punkti 1.5.2 nõuete kohaselt, alustades piduriketta temperatuurist ≤ 100 °C.

3.2.2.   Kuumenenud pidurite toimivus

Kuumendamise lõppedes mõõdetakse algkiirusel 40 km/h kuumenenud pidurite pidurdustõhusust eespool punktis 3.2.1 sätestatud tingimustel, kasutades sama piduritorustiku rõhku või pidurdamisjõudu (temperatuur võib erineda). Keskmine täielik aeglustus kuumenenud piduriga ei tohi olla alla 60 % jahtunud piduriga saadud väärtusest ehk mitte alla 3,5 m/s2.

3.3.   Pidurdustõhususe võrdväärsuse katse jahtunud piduritega

Asendushõõrdkatete komplekti ja originaalse hõõrdkatete komplekti pidurdustõhusust jahtunud piduritega võrreldakse punktis 3.1 kirjeldatud 0-tüübi katse tulemuste võrdlemise teel.

3.3.1.   Punktis 3.1 sätestatud 0-tüübi katse tehakse piduri ühe originaalse hõõrdkatete komplektiga.

3.3.2.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti toimivusomadused loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti omadustega, kui sama piduritorustiku rõhu või pidurdusjõu juures saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalse hõõrdkatete komplektiga saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %.

---

6. LISA

O3- JA O4-KATEGOORIA SÕIDUKITE PIDURI ASENDUSHÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE JA TRUMMELPIDURI ASENDUSHÕÕRDKATETE NÕUDED

1.   Katsetingimused

Käesolevas lisas sätestatud katsed võib teha kas katsesõidukil või inertsdünamomeetril või teekatsete rullstendil eeskirja nr 13 11. lisa 2. liite punktides 3.1–3.4 nimetatud tingimustel.

Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse kuni kindlaksmääratud lihvimisprotseduuri saavutamiseni tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt.

2.   Katsed ja nõuded

2.1.   Vastavus eeskirja nr 13 11. lisale

Pidureid katsetatakse vastavalt eeskirja nr 13 11. lisa 2. liite punktile 3.5.

| 2.1.1. | Tulemused esitatakse eeskirja nr 13 11. lisa 3. liites sätestatud kujul. |
| --- | --- |

2.1.1.

Tulemused esitatakse eeskirja nr 13 11. lisa 3. liites sätestatud kujul.

| 2.1.2. | Nimetatud tulemusi võrreldakse samadel tingimustel piduri originaalse hõõrdkatete komplektide või trummelpiduri originaalsete hõõrdkatetega tehtud katsete tulemustega. |
| --- | --- |

2.1.2.

Nimetatud tulemusi võrreldakse samadel tingimustel piduri originaalse hõõrdkatete komplektide või trummelpiduri originaalsete hõõrdkatetega tehtud katsete tulemustega.

| 2.1.3. | Sama pidurdusmomendi juures peab kuumenenud piduri pidurdustõhusus piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte puhul I tüübi katsel või III tüübi katsel (vastavalt sellele, kumba kasutatakse) olema:






  a) | võrdne piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte pidurdustõhususega kuumenenud pidurite puhul või sellest suurem või |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Sama pidurdusmomendi juures peab kuumenenud piduri pidurdustõhusus piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte puhul I tüübi katsel või III tüübi katsel (vastavalt sellele, kumba kasutatakse) olema:

a)

võrdne piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte pidurdustõhususega kuumenenud pidurite puhul või sellest suurem või

| b) | vähemalt 90 % piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte pidurdustõhususest jahtunud pidurite korral. |
| --- | --- |

b)

vähemalt 90 % piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte pidurdustõhususest jahtunud pidurite korral.

Vastav käivitava seadme käik ei tohi olla ≥ 110 % piduri originaalse hõõrdkatete komplektiga või trummelpiduri originaalse hõõrdkattega saadud tulemusest ning suurem eeskirja nr 13 11. lisa 2 liite punktis 2 määratletud väärtusest sp. Kui piduri originaalset hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalset hõõrdkatet on katsetatud vastavalt II tüübi katse tingimustele, kohaldatakse piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte suhtes eeskirja nr 13 4. lisa punktis 1.7.2 (III tüübi katse) sätestatud miinimumnõudeid.

2.2.   Pidurdustõhususe võrdväärsuse katse jahtunud piduritega (0-tüüp)

| 2.2.1. | Vastavalt käesoleva lisa punktis 1 kirjeldatud tingimustele ja algkiiruselt 60 km/h, kui piduri temperatuur on pidurdamise alguses ≤ 100 °C, pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järk-järgult kontrolljõudu või piduritorustiku rõhku, kuni saavutatakse rõhk 6,5 baari või aeglustus 6 m/s2. |
| --- | --- |

2.2.1.

Vastavalt käesoleva lisa punktis 1 kirjeldatud tingimustele ja algkiiruselt 60 km/h, kui piduri temperatuur on pidurdamise alguses ≤ 100 °C, pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järk-järgult kontrolljõudu või piduritorustiku rõhku, kuni saavutatakse rõhk 6,5 baari või aeglustus 6 m/s2.

| 2.2.2. | Igal pidurdamisel registreerida ja graafiliselt esitada kontrolljõud või piduritorustiku rõhk ja keskmine pidurdusmoment või keskmine täielik aeglustus. |
| --- | --- |

2.2.2.

Igal pidurdamisel registreerida ja graafiliselt esitada kontrolljõud või piduritorustiku rõhk ja keskmine pidurdusmoment või keskmine täielik aeglustus.

| 2.2.3. | Nimetatud tulemusi võrreldakse samadel tingimustel piduri originaalsete hõõrdkatete komplektide või trummelpiduri originaalsete hõõrdkatetega tehtud katsete tulemustega. |
| --- | --- |

2.2.3.

Nimetatud tulemusi võrreldakse samadel tingimustel piduri originaalsete hõõrdkatete komplektide või trummelpiduri originaalsete hõõrdkatetega tehtud katsete tulemustega.

| 2.2.4. | Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte toimivusomadused loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte omadustega, kui sama sisendjõu või piduritorustiku rõhu juures saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus on – 5 % kuni + 15 % piires piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkattega saadud aeglustuste väärtustest. |
| --- | --- |

2.2.4.

Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte toimivusomadused loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkatte omadustega, kui sama sisendjõu või piduritorustiku rõhu juures saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus on – 5 % kuni + 15 % piires piduri originaalse hõõrdkatete komplekti või trummelpiduri originaalse hõõrdkattega saadud aeglustuste väärtustest.

---

7. LISA

L-KATEGOORIA SÕIDUKITE PIDURI ASENDUSHÕÕRDKATETE KOMPLEKTIDE NÕUDED

1.   Katsetingimused

1.1.   Sõiduk, mis esindab sõidukitüüpi/sõidukitüüpe, mille jaoks taotletakse piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübikinnitust, peab olema varustatud tüübikinnituseks esitatud piduri hõõrdkatete komplektidega ning pidurduskatseks vajalike seadmetega, nagu on ette nähtud eeskirjaga nr 78.

1.2.   Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatete komplektid paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid töötatakse sisse kuni kindlaksmääratud lihvimisprotseduuri saavutamiseni tehnilise teenistuse nõusolekul tootja juhendi kohaselt.

1.3.   Kui tegemist on piduri asendushõõrdkatete komplektiga, mis on ette nähtud kasutamiseks sõidukitel, millel on kombineeritud pidurisüsteem eeskirja nr 78 punkti 2.9 tähenduses, tuleb katsetada esi- ja tagatelje piduri hõõrdkatete komplektide kombinatsiooni/kombinatsioone, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse.

Kombinatsioonis võib kasutada mõlemal teljel piduri asendushõõrdkatete komplekte ja/või ühel teljel piduri asendushõõrdkatete komplekti ja teisel piduri originaalset hõõrdkatete komplekti.

2.   Katsed ja nõuded

2.1.   Vastavus eeskirjale nr 78

2.1.1.   Sõiduki pidurisüsteemi katsetatakse eeskirja nr 78 3. lisa punktiga 1 kõnealusele sõidukikategooriale (L1, L2, L3, L4 või L5) ette nähtud nõuete kohaselt. Kohaldatakse järgmisi nõudeid või katseid.

2.1.1.1.   0-tüübi katse lahutatud mootoriga

Katse tehakse üksnes koormatud sõidukiga. Pidurdada vähemalt kuus korda, suurendades järkjärgult kontrolljõudu või piduritorustiku rõhku, kuni rattalukustuseni või kuni keskmise täieliku aeglustuseni 6 m/s2 või maksimaalse lubatud kontrolljõuni.

2.1.1.2.   0-tüübi katse ühendatud mootoriga

Tehakse üksnes L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite puhul.

2.1.1.3.   0-tüübi katse märgade piduritega

Ei kohaldata L5-kategooria sõidukite või trummelpidurite või täielikult suletud ketaspidurite puhul, mille korral ei ole eeskirja nr 78 kohase tüübikinnituse jaoks nimetatud katseid vaja teha.

2.1.1.4.   I tüübi katse

Tehakse üksnes L3-, L4- ja L5-kategooria sõidukite puhul.

2.1.2.   Sõiduk peab vastama kõigile eeskirja nr 78 3. lisa punktiga 2 kõnealuse kategooria sõidukile ette nähtud asjakohastele nõuetele.

2.2.   Lisatingimused

2.2.1.   Pidurdustõhususe võrdväärsuse katse jahtunud piduritega

Asendushõõrdkatete komplekti ja originaalse hõõrdkatete komplekti pidurdustõhusust jahtunud piduritega võrreldakse 0-tüübi katse tulemuste võrdlemise teel, nagu on kirjeldatud punktis 2.1.1.1.

2.2.1.1.   Punktis 2.1.1.1 sätestatud 0-tüübi katse tehakse ühe piduri originaalse hõõrdkatete komplektiga.

2.2.1.2.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti toimivuse näitajad loetakse sarnaseks piduri originaalse hõõrdkatete komplekti omadustega, kui sama piduritorustiku rõhu juures saadud keskmised täielike aeglustuste väärtused kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine piduri originaalse hõõrdkatete komplektiga saadud aeglustuste väärtustest rohkem kui 15 %.

2.2.2.   Kiirustundlikkuse katse

Katse tehakse üksnes L3,- L4- ja L5-kategooria koormatud sõidukitega 0-tüübi katse tingimustel ja lahutatud mootoriga. Katsekiirused on erinevad.

2.2.2.1.   Punktis 2.1.1.1 kirjeldatud 0-tüübi katse tulemuste alusel määrata kontrolljõud või piduritorustiku rõhk, mis vastab kõnealuse sõidukikategooria minimaalsele keskmisele täielikule aeglustusele.

2.2.2.2.   Punkti 2.2.2.1 kohaselt tuletatud kontrolljõudu või pidurijuhtmestiku rõhku kasutades ning piduri algtemperatuuril ≤ 100 °C pidurdada kolm korda igal järgmistel kiirustel:

40 km/h, 80 km/h ja 120 km/h (kui vmax ≥ 130 km/h).

2.2.2.3.   Arvutada välja iga kolmest pidurdamisest koosneva tulemusterühma keskmine väärtus ning koostada kiiruse ja sellele vastava keskmise täieliku aeglustuse kõver.

2.2.2.4.   Suurematel kiirustel registreeritud täieliku aeglustuse keskmine väärtus ei tohi madalaimal kiirusel registreeritud keskmisest väärtusest erineda rohkem kui 15 %.

---

8. LISA

Sõiduki sõidupidurisüsteemist sõltumatus seisupidurisüsteemis kasutamiseks ette nähtud piduri asendushõõrdkatete komplektide tehnonõuded

1.   Vastavus eeskirjale nr 13 või 13-H

Vastavust eeskirja nr 13 või 13-H nõuetele tõestatakse sõiduki katsetamisega.

1.1.   Sõidukikatse

Sõiduk, mis esindab sõidukitüüpi/sõidukitüüpe, mille jaoks taotletakse piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübikinnitust, peab olema varustatud tüübikinnituseks esitatud piduri asendushõõrdkatete komplektidega ning pidurduskatseks vajalike seadmetega, mis on ette nähtud eeskirjaga nr 13 või 13-H (kumb on asjakohane). Sõiduk peab olema koormatud täismassini. Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ning neid ei töötata sisse.

1.2.   Sõiduki pidurisüsteemi tuleb katsetada vastavalt kõigile asjakohastele nõuetele, mis on ette nähtud eeskirja nr 13 4. lisa punktiga 2.3 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktiga 2.3, vastavalt sellele, kumb on asjakohane, arvestades süsteemi originaalset tüübikinnitust.

---

9. LISA

TÄIENDAVAD ERIMENETLUSED SEOSES TOODETE NÕUETELE VASTAVUSEGA

A   OSA

Hõõrdekäitumise määramine katseseadme abil

1.   Sissejuhatus

A osa kohaldatakse piduri asendushõõrdkatete komplektide või trummelpiduri asendushõõrdkatetete suhtes, mille tüübikinnitus on tehtud käesoleva eeskirja kohaselt.

1.1.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübi näidiseid katsetatakse seadmel, millega saab luua käesolevas lisas kirjeldatud katsetingimused ning rakendada käesolevas lisas kirjeldatud katsemeetodeid.

1.2.   Katsetulemusi hinnatakse, et määrata näidise hõõrdekäitumine.

1.3.   Näidiste hõõrdekäitumist võrreldakse, et hinnata selle vastavust piduri asendushõõrdkatete komplekti tüübile kinnitatud standardile.

2.   M1-, M2-, N1-, O1-, O2- ja L-kategooria sõidukite piduri asendushõõrdkatete komplektid

2.1.   Varustus

2.1.1.   Katseseade peab olema ehitatud nii, et sellel saaks kasutada täismõõdus pidurit, mis on võrreldav käesoleva eeskirja punkti 5 kohaseks tüübikatsetuseks sõidukiteljele paigaldatud piduriga.

2.1.2.   Ketta või trumli pöörlemiskiirus peab olema 660 ± 10 l/min (1) koormamata sõiduki puhul ja see ei tohi langeda alla 600 l/min täismassini koormatud sõiduki korral.

2.1.3.   Katsetsüklid ja tsüklite ajal tehtud pidurdused peavad olema reguleeritavad ja toimuma automaatselt.

2.1.4.   Salvestada tuleb väljundjõumoment või pidurdusrõhk (muutumatu jõumomendi meetod) ja töötava pinna temperatuur.

2.1.5.   Jahutusõhk tuleb juhtida üle pidurite kiirusega 600 ± 60 m3/h.

2.2.   Katse käik

2.2.1.   Proovi ettevalmistamine

Tootja koostatud sobitusskeem peab tagama ketaspiduriseadmete puhul vähemalt 80 % suuruse kokkupuutepinna, mille pinnatemperatuur ei tohi olla üle 300 °C, ning trummelpiduriseadmete puhul vähemalt 70 % suuruse kokkupuutepinna, mille pinnatemperatuur ei tohi olla üle 200 °C.

2.2.2.   Katseplaan

Katse koosneb mitmest järjestikusest pidurdamistsüklist, millest igaüks sisaldab X pidurdusintervalli, milles 5-sekundilisele pidurdusele järgneb 10 sekundi pikkune piduri lahutamine.

Alternatiivselt võib kasutada kahte järgmist meetodit:

2.2.2.1.   Katse püsiva rõhu kasutamisega

2.2.2.1.1.   Ketaspiduriseadmed

Hüdrauliline rõhk p pidurisadula kolvi (kolbide) all peab olema muutumatu vastavalt järgmisele valemile:

Formula

| Md | = | 150 Nm, kui Ak ≤ 18,1 cm2 |
| --- | --- | --- |
| Md | = | 300 Nm, kui Ak > 18,1 cm2 |
| Ak | = | pidurisadula kolvi (kolbide) pindala |
| rw | = | ketta efektiivne raadius |

Md

=

150 Nm, kui Ak ≤ 18,1 cm2

Md

=

300 Nm, kui Ak > 18,1 cm2

Ak

=

pidurisadula kolvi (kolbide) pindala

rw

=

ketta efektiivne raadius

| Tsükli nr | Pidurduste arv X | Piduriketta algtemperatuur
  (°C) | Piduriketta kõrgeim temperatuur
  (°C) | Sundjahutus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | Lahtine | Ei |
| 2–6 | 5 × 10 | 100 | Lahtine (350) (2) | Ei |
| 7 | 1 × 10 | 100 | Lahtine | Jah |

Tsükli nr

Pidurduste arv X

Piduriketta algtemperatuur

(°C)

Piduriketta kõrgeim temperatuur

(°C)

Sundjahutus

1

1 × 10

≤ 60

Lahtine

Ei

2–6

5 × 10

100

Lahtine (350) (2)

Ei

7

1 × 10

100

Lahtine

Jah

2.2.2.1.2.   Trummelpiduriseadmed

Piduri hõõrdkatte töötava pinna keskmine kontaktrõhk peab olema muutumatu ja 22 ± 6 N/cm2, arvutatuna energiavarustuseta staatilise piduri kohta.

| Tsükli nr | Pidurduste arv X | Piduritrumli algtemperatuur
  (°C) | Piduritrumli kõrgeim temperatuur
  (°C) | Sundjahutus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | 200 | Jah |
| 2 | 1 × 10 | 100 | Lahtine | Ei |
| 3 | 1 × 10 | 100 | 200 | Jah |
| 4 | 1 × 10 | 100 | Lahtine | Ei |

Tsükli nr

Pidurduste arv X

Piduritrumli algtemperatuur

(°C)

Piduritrumli kõrgeim temperatuur

(°C)

Sundjahutus

1

1 × 10

≤ 60

200

Jah

2

1 × 10

100

Lahtine

Ei

3

1 × 10

100

200

Jah

4

1 × 10

100

Lahtine

Ei

2.2.2.2.   Muutumatu jõumomendiga katse

Seda meetodit kasutatakse üksnes ketaspiduriseadmete puhul. Pidurdusmoment peab olema muutumatu (lubatud hälve ± 5 %) ning reguleeritud nii, et oleksid tagatud järgmises tabelis esitatud piduriketta kõrgeimad temperatuurid.

| Tsükli nr | Pidurduste arv X | Piduriketta algtemperatuur
  (°C) | Piduriketta kõrgeim temperatuur
  (°C) | Sundjahutus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300-350 (200-250) (3) | Ei |
| 2–4 | 3 × 5 | 100 | 300-350 (200-250) | Ei |
| 5 | 1 × 10 | 100 | 500-600 (300-350) | Ei |
| 6–9 | 4 × 5 | 100 | 300-350 (200-250) | Ei |
| 10 | 1 × 10 | 100 | 500-600 (300-350) | Ei |
| 11–13 | 3 × 5 | 100 | 300-350 (200-250) | Ei |
| 14 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300-350 (200-250) | Ei |

Tsükli nr

Pidurduste arv X

Piduriketta algtemperatuur

(°C)

Piduriketta kõrgeim temperatuur

(°C)

Sundjahutus

1

1 × 5

≤ 60

300-350 (200-250) (3)

Ei

2–4

3 × 5

100

300-350 (200-250)

Ei

5

1 × 10

100

500-600 (300-350)

Ei

6–9

4 × 5

100

300-350 (200-250)

Ei

10

1 × 10

100

500-600 (300-350)

Ei

11–13

3 × 5

100

300-350 (200-250)

Ei

14

1 × 5

≤ 60

300-350 (200-250)

Ei

2.3.   Katsetulemuste hindamine

Hõõrdekäitumist hinnatakse pidurdusmomendi põhjal, mis on salvetatud katse teatavates osades. Muutumatu pidurdusteguri puhul (näiteks ketaspidur) võib pidurdusmomendi teisendada hõõrdeteguriks.

2.3.1.   Ketaspiduriseadmed

2.3.1.1.   Tegelik hõõrdetegur (μop) on nende väärtuste keskmine, mis on registreeritud 2.–7. tsükli kestel (muutumatu rõhu meetodil) või 2.–4., 6.–9. ja 11.–13. tsükli kestel (muutumatu jõumomendi meetod); väärtused mõõdetakse üks sekund pärast iga tsükli esimese pidurduse algust.

2.3.1.2.   Maksimaalne hõõrdetegur (μmax) on kõigi tsüklite kohta salvestatud suurim väärtus.

2.3.1.3.   Minimaalne hõõrdetegur (μmin) on kõigi tsüklite kohta salvestatud väikseim väärtus.

2.3.2.   Trummelpiduriseadmed

2.3.2.1.   Keskmine jõumoment (Mmean) on tsüklite 1 ja 3 viienda pidurduse ajal salvestatud pidurdusmomentide maksimaalsete ja minimaalsete väärtuste keskmine.

2.3.2.2.   Kuum jõumoment (Mhot) on tsüklite 2 ja 4 ajal tekkinud minimaalne pidurdusmoment. Kui temperatuur tõuseb kõnealuste tsüklite ajal üle 300 °C, siis võetakse suuruse Mhot. väärtuseks temperatuuri 300 °C kohta salvestatud väärtus.

2.4.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

2.4.1.   Piduri hõõrdkatete komplekti tüübikinnituse taotlusele tuleb lisada:

| 2.4.1.1. | ketaspiduriseadmete puhul suuruste μop, μmin, μmax väärtused; |
| --- | --- |

2.4.1.1.

ketaspiduriseadmete puhul suuruste μop, μmin, μmax väärtused;

| 2.4.1.2. | trummelpiduriseadmete puhul suuruste Mmean ja Mhot väärtused. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

trummelpiduriseadmete puhul suuruste Mmean ja Mhot väärtused.

2.4.2.   Piduri hõõrdkatete komplekti kinnitatud tüübi tootmise ajal tuleb katsenäidiste abil tõestada, et käesoleva lisa punkti 2.4.1 kohaselt salvestatud suuruste väärtused vastavad nõuetele järgmiste lubatud hälvete piires:

| 2.4.2.1. | ketaspiduri klotsid: | μop ± 15 % salvestatud väärtusest; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1.

ketaspiduri klotsid:

μop ± 15 % salvestatud väärtusest;

| | μmin ≥ salvestatud väärtusest; |
| --- | --- |

μmin ≥ salvestatud väärtusest;

| | μmax ≤ salvestatud väärtusega. |
| --- | --- |

μmax ≤ salvestatud väärtusega.

| 2.4.2.2. | trummelpiduri ühepoolset tüüpi hõõrdkate: | Mmean ± 20 % salvestatud väärtusest; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2.

trummelpiduri ühepoolset tüüpi hõõrdkate:

Mmean ± 20 % salvestatud väärtusest;

| | Mhot ≥ salvestatud väärtusega. |
| --- | --- |

Mhot ≥ salvestatud väärtusega.

3.   M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukite piduri hõõrdkatete komplektid ja trummelpiduri hõõrdkatted

3.1.   Varustus

3.1.1.   Seadmele paigaldatakse kinnitatud pidurisadulaga ketaspidur, mille silindri läbimõõt on 60 mm, ning mitteventileeritav ketas läbimõõduga 278 ± 2 mm ja paksusega 12 ± 0,5 mm. Klotsihoidikule kinnitatakse kandiline hõõrdematerjali tükk, mille pindala on 44 ± 0,5 cm2 ja paksus vähemalt 6 mm.

3.1.2.   Ketta pöörlemiskiirus peab olema 660 ± 10 1/min koormamata sõiduki puhul ja see ei tohi langeda alla 600 1/min täismassini koormatud sõiduki korral.

3.1.3.   Piduri hõõrdkatete tööpinna keskmine kontaktrõhk 75 ± 10 N/cm2

3.1.4.   Katsetsüklid ja tsüklite ajal tehtud pidurdused peavad olema reguleeritavad ja toimuma automaatselt.

3.1.5.   Salvestatakse väljundjõumoment ja tööpinna temperatuur.

3.1.6.   Jahutusõhk tuleb juhtida otse üle pidurite kiirusega 600 ± 60 m3/h.

3.2.   Katse käik

3.2.1.   Proovi ettevalmistamine

Tootja koostatud sobitusskeem peab tagama vähemalt 80 % suuruse kontaktpinna, mille pinnatemperatuur ei tohi olla üle 200 °C.

3.2.2.   Katseplaan

Katse koosneb mitmest järjestikusest pidurdamistsüklist, millest igaüks sisaldab X pidurdusintervalli, milles 5-sekundilisele pidurdusele järgneb 10 sekundi pikkune piduri lahutamine.

| Tsükli nr | Pidurduste arv X | Piduriketta algtemperatuur
  (°C) | Sundjahutus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 | 100 | Jah |
| 2 | 5 | Suurenev ≤ 200 | Ei |
| 3 | 5 | 200 | Ei |
| 4 | 5 | Suurenev ≤ 300 | Ei |
| 5 | 5 | 300 | Ei |
| 6 | 3 | 250 | Jah |
| 7 | 3 | 200 | Jah |
| 8 | 3 | 150 | Jah |
| 9 | 10 | 100 | Jah |
| 10 | 5 | Suurenev ≤ 300 | Ei |
| 11 | 5 | 300 | Ei |

Tsükli nr

Pidurduste arv X

Piduriketta algtemperatuur

(°C)

Sundjahutus

1

5

100

Jah

2

5

Suurenev ≤ 200

Ei

3

5

200

Ei

4

5

Suurenev ≤ 300

Ei

5

5

300

Ei

6

3

250

Jah

7

3

200

Jah

8

3

150

Jah

9

10

100

Jah

10

5

Suurenev ≤ 300

Ei

11

5

300

Ei

3.3.   Katsetulemuste hindamine

Hõõrdekäitumist hinnatakse pidurdusmomendi põhjal, mis on salvestatud katsekava väljavalitud tsüklites. Pidurdusmoment teisendatakse hõõrdeteguriks μ.

Iga pidurduse hõõrdetegur μ määratakse 5-sekundilise pidurduse keskväärtusena.

3.3.1.   Tegelik hõõrdetegur μop1 on 1. tsükli pidurdustel salvestatud hõõrdetegurite keskmine ja μop2 on 9. tsükli pidurdustel salvestatud hõõrdetegurite keskmine.

3.3.2.   Maksimaalne hõõrdetegur μmax on 1.–11. tsükli pidurduste ajal salvestatud suurim hõõrdeteguri väärtus.

3.3.3.   Minimaalne hõõrdetegur μmin on 1.–11. tsükli pidurduste ajal salvestatud väikseim hõõrdeteguri väärtus.

3.4.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

3.4.1.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte tüübikinnituse taotlusele tuleb lisada hõõrdetegurite μop1, μop2, μmin ja μmax väärtused.

3.4.2.   Piduri asendushõõrdkatete komplekti või trummelpiduri asendushõõrdkatte kinnitatud tüübi tootmise ajal tuleb katsenäidiste abil tõestada vastavust käesoleva lisa punkti 3.4.1 kohaselt salvestatud väärtustele järgmiste lubatud hälvete piires:

| | μop1, μop2 ± 15 % salvestatud väärtusest; |
| --- | --- |

μop1, μop2 ± 15 % salvestatud väärtusest;

| | μmin ≥ salvestatud väärtusega; |
| --- | --- |

μmin ≥ salvestatud väärtusega;

| | μmax ≤ salvestatud väärtusega. |
| --- | --- |

μmax ≤ salvestatud väärtusega.

B   OSA

Piduriketaste ja -trumlite tootmise vastavus nõuetele

1.   Sissejuhatus

B osa kohaldatakse käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud piduriketaste ja -trumlite suhtes.

2.   Nõuded

Toodangu nõuetele vastavuse näitamiseks tuleb teha korrapärane kontrollimine ja dokumenteerida vähemalt järgmised suurused:

2.1.   Keemiline koostis

2.2.   Mikrostruktuur

Mikrostruktuuri iseloomustus tuleb teha ISO 945-1:2006 kohaselt

| a) | Uuritava näidise koostise kirjeldus |
| --- | --- |

a)

Uuritava näidise koostise kirjeldus

| b) | Grafiidi kuju, jaotuse ja suuruse kirjeldus |
| --- | --- |

b)

Grafiidi kuju, jaotuse ja suuruse kirjeldus

2.3.   Mehhaanilised omadused

| a) | ISO 6892:1998 kohaselt mõõdetud tõmbetugevus; |
| --- | --- |

a)

ISO 6892:1998 kohaselt mõõdetud tõmbetugevus;

| b) | ISO 6506-1:2005 kohaselt mõõdetud Brinelli kõvadus. |
| --- | --- |

b)

ISO 6506-1:2005 kohaselt mõõdetud Brinelli kõvadus.

Mõõtmised tuleb alati teha tegelikust pidurikettast või -trumlist võetud näidistega.

2.4.   Geomeetrilised näitajad

Pidurikettad

| a) | Paksuse kõrvalekalle; |
| --- | --- |

a)

Paksuse kõrvalekalle;

| b) | hõõrdepinna lõtk; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna lõtk;

| c) | hõõrdepinna karedus; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna karedus;

| d) | piduriketta tööpinna paksuse kõrvalekalle (ainult ventileeritavatel ketastel). |
| --- | --- |

d)

piduriketta tööpinna paksuse kõrvalekalle (ainult ventileeritavatel ketastel).

Piduritrumlid

| a) | Ovaalsus; |
| --- | --- |

a)

Ovaalsus;

| b) | hõõrdepinna karedus. |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna karedus.

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Iga asenduspiduriketta ja -trumli tüübikinnituse taotlusega tuleb esitada järgmised tootmisandmed:

| a) | keemiline koostis ja selle lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, iga koostisaine suurim sisaldus; |
| --- | --- |

a)

keemiline koostis ja selle lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, iga koostisaine suurim sisaldus;

| b) | mikrostruktuur, nagu osutatud punktis 2.2; |
| --- | --- |

b)

mikrostruktuur, nagu osutatud punktis 2.2;

| c) | mehhaanilised näitajad, nagu osutatud punktis 2.3 ja nende lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, vastavad väikseimad väärtused. |
| --- | --- |

c)

mehhaanilised näitajad, nagu osutatud punktis 2.3 ja nende lubatud vahemikud või, kui see on asjakohane, vastavad väikseimad väärtused.

Tüübikinnituse saanud asenduspiduriketaste ja -trumlite korrapärane tootmine peab olema kooskõlas vastavate registreeritud näitajatega.

Geomeetriliste näitajate väärtused ei tohi ületada punktis 5.3.3.1.1 (pidurikettad) ja punktis 5.3.3.1.2 (piduritrumlid) osutatud väärtusi.

2.6.   Dokumenteerimine

Dokumentides esitatakse tootja lubatud maksimaalsed ja minimaalsed väärtused.

2.7.   Katsete tegemise sagedus

Käesolevas osas kirjeldatud mõõtmisi tehakse iga toodangupartiiga.

---

(1)  L1- ja L2-kategooria sõidukite puhul võib kasutada väiksemat katsekiirust.

(2)  L-kategooria sõidukite puhul peab piirtemperatuur olema 350 °C. Kui vaja, tuleb pidurduste arvu tsüklis vastavalt vähendada. Sellisel juhul tuleb aga suurendada tsüklite arvu, et pidurduste koguarv ei muutuks.

(3)  Sulgudes on antud L-kategooria sõidukitele vastavad väärtused.

---

10. LISA

JOONISED

1.   Piduriketta ehituse tüübid (näidised)

Tasapinnaline piduriketas

Image

Silindrilise südamikuga piduriketas

Image

Väljaulatuva südamikuga piduriketas

Image

Koonilise südamikuga piduriketas

Image

Kahekordse äärikuga piduriketas

Image

| B | Koostepoltide aukude läbimõõt (või keere, kui augud on keermestatud) |
| --- | --- |
| D | Ketta välisläbimõõt |
| F(i) | Hõõrdepinna siseläbimõõt (sisemine) |
| F(o) | Hõõrdepinna siseläbimõõt (välimine) |
| H | Koosteääriku paksus |
| L(k) | Jahutuskanali (ventileerimiskanali) laius |
| S(new) | Ketta paksus (nimipaksus) |
| S(min) | Ketta paksus (väikseim lubatud kulumispaksus) |
| T(i) | Siseläbimõõt (kinnituspoldi läbimõõt) |
| T(k) | „x” kinnituspoltide aukude arv ja jaotusringjoone läbimõõt |
| T(t) | Ketta üldkõrgus |

B

Koostepoltide aukude läbimõõt (või keere, kui augud on keermestatud)

D

Ketta välisläbimõõt

F(i)

Hõõrdepinna siseläbimõõt (sisemine)

F(o)

Hõõrdepinna siseläbimõõt (välimine)

H

Koosteääriku paksus

L(k)

Jahutuskanali (ventileerimiskanali) laius

S(new)

Ketta paksus (nimipaksus)

S(min)

Ketta paksus (väikseim lubatud kulumispaksus)

T(i)

Siseläbimõõt (kinnituspoldi läbimõõt)

T(k)

„x” kinnituspoltide aukude arv ja jaotusringjoone läbimõõt

T(t)

Ketta üldkõrgus

2.   Piduritrummel (näidis)

Image

| A | Trumli siseläbimõõt |
| --- | --- |
| B | Hõõrdepinna laius |
| C | „x” kinnituspoltide aukude arv ja jaotusringjoone läbimõõt |
| D | Koostepoldi läbimõõt |
| E | Trumli välisläbimõõt |
| F | Koosteääriku paksus |
| G | Trumli välisläbimõõt |
| H | Korpuse läbimõõt |
| I | Kinnituspoltide aukude läbimõõt |

A

Trumli siseläbimõõt

B

Hõõrdepinna laius

C

„x” kinnituspoltide aukude arv ja jaotusringjoone läbimõõt

D

Koostepoldi läbimõõt

E

Trumli välisläbimõõt

F

Koosteääriku paksus

G

Trumli välisläbimõõt

H

Korpuse läbimõõt

I

Kinnituspoltide aukude läbimõõt

---

11. LISA

M- JA N-KATEGOORIA SÕIDUKITE ASENDUSPIDURIKETASTE JA ASENDUSPIDURITRUMLITE NÕUDED

1.   Katse ülevaade

Vastavalt sõiduki kategooriale on punkti 5.3 kohaselt nõutavad järgmised katsed:

Tabel A11/1A

M1- ja N1-kategooria sõidukid

| | Sõidukikatse | Alternatiivne dünamomeetri katse |
| --- | --- | --- |
| Eeskirjade nr 13/13-H kohane toimivuse katse | 2.2.1. | 0-tüübi katse lahutatud mootoriga |

Sõidukikatse

Alternatiivne dünamomeetri katse

Eeskirjade nr 13/13-H kohane toimivuse katse

2.2.1.

0-tüübi katse lahutatud mootoriga

| 3.4.1. | 0-tüübi katse |
| --- | --- |

3.4.1.

0-tüübi katse

| 2.2.2. | 0-tüübi katse ühendatud mootoriga |
| --- | --- |

2.2.2.

0-tüübi katse ühendatud mootoriga

| 3.4.4. | Pidurduskatse simulatsioon ühendatud mootoriga
  Kiirus ja koormus nagu punktis 2.2.2. |
| --- | --- |

3.4.4.

Pidurduskatse simulatsioon ühendatud mootoriga

Kiirus ja koormus nagu punktis 2.2.2.

| 2.2.3. | I tüüp |
| --- | --- |

2.2.3.

I tüüp

| 3.4.2. | I tüüp |
| --- | --- |

3.4.2.

I tüüp

| 2.3. | Seisupidurisüsteem (kui on asjakohane) |
| --- | --- |

2.3.

Seisupidurisüsteem (kui on asjakohane)

—

Võrdluskatse originaalse osaga

| 2.4. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

2.4.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

| 3.5. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikul rattapiduril) |
| --- | --- |

3.5.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikul rattapiduril)

Vastupidavuse katse

Sõiduki katset ei tehta, tehakse dünamomeetri katse

4.1.   Pidurikettad

| 4.1.1. | Piduriketta soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |

4.1.1.

Piduriketta soojusliku väsimise katse

| 4.1.2. | Piduriketta suure koormuse katse |
| --- | --- |

4.1.2.

Piduriketta suure koormuse katse

4.2.   Piduritrumlid

| 4.2.1. | Piduritrumli soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |

4.2.1.

Piduritrumli soojusliku väsimise katse

| 4.2.2. | Piduritrumli suure koormuse katse |
| --- | --- |

4.2.2.

Piduritrumli suure koormuse katse

Iga ketta- ja trumlitüübi kohta vähemalt ühe katserühmaga (vt määratlust käesoleva määruse punktis 5.3.6) tuleb teha sõidukil 0-tüübi ja I tüübi katse.

Tabel A11/1B

M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

| | Sõidukikatse | Alternatiivne dünamomeetri katse |
| --- | --- | --- |
| Eeskirja nr 13 kohased toimivuse katsed | 2.2.1. | 0-tüübi katse lahutatud mootoriga |

Sõidukikatse

Alternatiivne dünamomeetri katse

Eeskirja nr 13 kohased toimivuse katsed

2.2.1.

0-tüübi katse lahutatud mootoriga

| 3.4.1. | Tüüp 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Tüüp 0

| 2.2.3. | I tüüp |
| --- | --- |

2.2.3.

I tüüp

| 3.4.2. | I tüüp |
| --- | --- |

3.4.2.

I tüüp

| 2.2.4. | II tüüp |
| --- | --- |

2.2.4.

II tüüp

| 3.4.3. | II tüüp |
| --- | --- |

3.4.3.

II tüüp

| 2.3. | Seisupidurisüsteem (kui on nõutav) |
| --- | --- |

2.3.

Seisupidurisüsteem (kui on nõutav)

—

Võrdluskatse originaalse osaga

| 2.4. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

2.4.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

| 3.5. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

3.5.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

Vastupidavuse katse

Sõiduki katset ei tehta, tehakse dünamomeetri katse

4.1.   Pidurikettad

| 4.1.1. | Soojuslik väsimine |
| --- | --- |

4.1.1.

Soojuslik väsimine

| 4.1.2. | Suure koormuse katse |
| --- | --- |

4.1.2.

Suure koormuse katse

4.2.   Piduritrumlid

| 4.2.1. | Soojuslik väsimine |
| --- | --- |

4.2.1.

Soojuslik väsimine

| 4.2.2. | Suure koormuse katse |
| --- | --- |

4.2.2.

Suure koormuse katse

2.   Sõidukikatse nõuete kontrollimine

2.1.   Katsesõiduk

Valitud sõidukite rühma esinduslikule sõidukile (vt määratlust käesoleva eeskirja punktis 5.3.6), millele vastavale asenduspidurikettale või -trumlile taotletakse tüübikinnitust või tehakse protokolli, paigaldatakse nimetatud asenduspiduriketas või -trummel ning varustatakse pidurite katseseadmega eeskirja nr 13 või 13-H kohaselt.

Asenduspiduriketas või -trummel paigaldatakse vastavale teljele koos sõiduki tootjalt või telje tootjalt saadaval oleva ning eeskirja nr 13, 13-H või 90 kohaselt tüübikinnituse saanud asjaomase hõõrdkattega.

Kui ei ole sätestatud ühtset pidurdamiskatse kirjeldust, tehakse katse tehnilise teenistusega kokkulepitud viisil. Kõiki allpool loetletud katseid tehakse sissetöötatud piduritega.

Nii originaalseid kui ka asenduspidurikettaid ja -trumleid töötatakse sisse ühesuguse kava järgi.

2.2.   Sõidupidurisüsteem

2.2.1.   0-tüübi pidurikatsed lahutatud mootoriga täismassiga sõidukil

Katse tehakse kas vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.4.2 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.4.2.

2.2.2.   0-tüübi pidurikatsed ühendatud mootoriga koormatud ja koormamata sõidukil

Katse tehakse kas vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.4.3 (täiendav katse sõiduki käitumise kohta suurel kiirusel pidurdamisel) või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.4.3.

2.2.3.   I tüübi pidurikatse

Katse tehakse kas vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.5.1 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.5.1.

I tüübi pidurikatse lõpul, kui pidurid on kuumad, peavad olema täidetud kas vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punkti 1.5.3 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.5.2 toimivusnõuded.

2.2.4.   II tüübi pidurikatse

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.6.

2.3.   Seisupidurisüsteem (kui on nõutav)

2.3.1.   Kui nii seisupiduri kui ka sõidupiduri süsteem töötavad ühise ketta või trumli hõõrdepinnaga, ei ole vaja teha eraldi seisupiduri süsteemi katset. Kui koormatud sõidukiga 0-tüübi katse on rahuldavalt läbitud, loetakse, et seisupiduri süsteemi nõuded on täidetud.

2.3.2.   Staatiline katse 18 % kaldel ja koormatud sõidukiga

2.3.3.   Sõiduk peab vastama kõigile eeskirja nr 13 4. lisa punktiga 2.3 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktiga 2.3 kõnealuse kategooria sõidukile ette nähtud asjakohastele nõuetele.

2.4.   Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

Selles katses peab sõiduk olema koormatud ning kõik pidurdamised tuleb teha lahutatud mootoriga ja tasasel teel.

Sõiduki sõidupidurisüsteemil peab olema seade, mis lahutab esirataste pidurid tagarataste piduritest, et pidurid saaksid töötada alati üksteisest sõltumatult.

Kui tüübikinnitust või katseprotokolli on vaja esirataste piduri asenduspidurikettale või -trumlile, ei tohi tagarataste pidureid kogu katse kestel kasutada.

Kui tüübikinnitust või katseprotokolli on vaja esirataste piduri asenduspidurikettale või -trumlile, ei tohi tagarataste pidureid kogu katse kestel kasutada.

2.4.1.   Toimivuse võrdluskatse külmade piduritega

Külmade pidurite puhul võrreldakse asenduspiduriketast või -trumlit vastavate originaalsete osadega allpool kirjeldatud katse tulemuste põhjal.

2.4.1.1.   Asenduspiduriketta või -trumliga tehakse vähemalt kuus järjestikust ja järjest tugevama kontrolljõu või järjest suurema pidurisurvega pidurdust, mille tulemusena saavutatakse kas rataste lukustumine või keskmine täielik aeglustus 6 m/s2 (M1, M2, N1) või 3,5 m/s2 (M3, N2, N3) või saavutatakse antud kategooria sõidukile lubatud suurim kontrolljõud või suurim torustikurõhk; seejuures peab esi- ja tagatelje piduriketaste ja -trumlite katsetamisel kasutama sellist algkiirust, nagu näidatud järgmises tabelis:

Tabel A11/2.4.1.1

| Sõidukikategooria | Katsekiirus (km/h) |
| --- | --- |
| Esitelg | Tagatelg |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |
| M3, N2, N3 | 45 | 45 |

Sõidukikategooria

Katsekiirus (km/h)

Esitelg

Tagatelg

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

M3, N2, N3

45

45

Iga kord enne pidurdust peab olema piduriketta või -trumli algtemperatuur ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Punktis 2.4.1.1 kirjeldatud pidurikatse tuleb teha ka originaalse piduriketta või -trumliga.

2.4.1.3.   Asenduspiduriketta ja -trumli dünaamilisi hõõrdenäitajaid võib vaadelda kui vastavaid originaalse piduriketta või -trumli näitajaid, kui samal töörõhul või sama kontrolljõu korral saavutatud keskmise täieliku aeglustuse näitajad kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine rohkem kui ± 10 protsenti või ± 0,4 m/s2 originaalse piduriketta või -trumli vastavatest näitajatest.

3.   Inertsdünamomeetri katse

3.1.   Dünamomeetri ettevalmistamine katseks

Katse tegemiseks tuleb dünamomeeter varustada asjaomas(t)e sõiduki(te) originaalse pidurisadula või rattapiduriga. Inertsdünamomeeter tuleb varustada muutumatut jõumomenti tekitava seadmega ja seadmega, mis pidevalt salvestab piduriketta või -trumli pöörlemiskiirust, piduri rõhku, pidurdamise algusele vastavat pöörlemiskiirust, pidurdusmomenti, pidurduse kestust ja temperatuuri.

3.2.   Katsetingimused

3.2.1.   Inertsdünamomeetri inertsimoment

Inertsdünamomeetri inertsimoment seadistatakse võimalikult lähedale (arvesse võttes lubatud hälvet ± 5 %) teoreetilisele väärtusele, mis vastab asjaomase rattaga pidurdava sõiduki koguinertsimomendi osale. Arvutused tehakse järgmise valemi järgi:

I = m · rdyn
  2

Siin

| I | – | inertsimoment (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | – | rehvi dünaamiline veereraadius (m); |
| m | – | käesolevas eeskirjas sätestatud katsemass (sõiduki täismassi asjaomase rattaga pidurdatud osa). |

I

–

inertsimoment (kgm2)

rdyn

–

rehvi dünaamiline veereraadius (m);

m

–

käesolevas eeskirjas sätestatud katsemass (sõiduki täismassi asjaomase rattaga pidurdatud osa).

3.2.1.1.   Dünaamiline veereraadius

Inertsimomendi arvutamisel tuleb kasutada sõidukil (või teljel) kasutada lubatud suurima rehvi dünaamilist veereraadiust (rdyn).

3.2.1.2.   Katsemass

Inertsimomendi arvutamisel tuleb kasutada katsemassi vastavalt järgmisele:

| a) | Esitelje piduriketaste ja -trumlite katsetamine | mveh | – | sõiduki suurim lubatud tegelik mass |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nfront | – | esitelgede arv |

a)

Esitelje piduriketaste ja -trumlite katsetamine

Formula

mveh

–

sõiduki suurim lubatud tegelik mass

nfront

–

esitelgede arv

| b) | Tagatelje piduriketaste ja -trumlite katsetamine | mveh | – | sõiduki suurim lubatud tegelik mass |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nrear | – | tagatelgede arv |

b)

Tagatelje piduriketaste ja -trumlite katsetamine

Formula

mveh

–

sõiduki suurim lubatud tegelik mass

nrear

–

tagatelgede arv

Tabel A11/3.2.1.2

| Sõidukikategooria | Massi protsentuaalne osa, mis võetakse arvesse |
| --- | --- |
| X-i väärtused (esitelg) | Y väärtused (tagatelg) |
| M1 | 77 | 32 |
| M2 | 69 | 44 |
| N1 | 66 | 39 |
| M3, N2, N3 | 55 | 55 |

Sõidukikategooria

Massi protsentuaalne osa, mis võetakse arvesse

X-i väärtused (esitelg)

Y väärtused (tagatelg)

M1

77

32

M2

69

44

N1

66

39

M3, N2, N3

55

55

3.2.2.   Dünamomeetri algpöörlemiskiirus peab vastama sõiduki liikumiskiirusele 80 km/h (M1, N1) või 60 km/h (M2, M3, N2, N3), mis on väikseima ja suurima lubatud rehvi keskmisele dünaamilisele veereraadiusele vastav joonkiirus.

3.2.3.   Jahutamine

Jahutamist tuleb teha vastavalt punktile 3.2.3.1 või 3.2.3.2.

3.2.3.1.   Katse tehakse komplektsel rattal (rehv ja velg), mis on paigaldatud piduri liikuvale osale nii, nagu paigaldatakse sõidukile.

I ja II tüübi katse puhul soojendussõitude ajal võib teatava kiiruse ja õhuvoolu suuna puhul, mis jäljendavad tegelikke tingimusi, kasutada õhkjahutust, kusjuures õhuvoolu kiirus on vAir = 0,33 v.

Siin

| v | – | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

–

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama ümbritseva õhu temperatuurile.

3.2.3.2.   Katse ilma veljeta

I ja II tüübi katsetel ei ole soojendussõidu ajal jahutamine lubatud.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

3.2.4.   Piduri ettevalmistamine

3.2.4.1.   Ketaspidurid

Katse tegemiseks kasutatakse uut ketast uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

3.2.4.2.   Trummelpidurid

Katse tegemiseks kasutatakse uut trumlit uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (kui asjakohane, peab kaitsemääre olema eemaldatud).

Hõõrdkatteid võib töödelda, et tekiks korralik kokkupuude trumliga.

3.3.   Alternatiivne dünamomeetri katse

Tabel A11/3.3

| 1a. | M1-, M2-, N1-kategooria sõidukite puhul
  Sissetöötamise (sobitamise) kohta vt 3. lisa punkti 2.2.2.3. |
| --- | --- |
| 1b. | M3-, N2-, N3-kategooria sõidukite puhul
  Ettevalmistamine (sissetöötamine):
  100 (ketas) või 200 (trummel) pidurdust
  Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 ja 2 m/s2 vaheldumisi |
| 2. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate kohta vt käesoleva lisa punkti 3.5.1. |
| 3. | 0-tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1. |
| 4. | I tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.2. |
| 5. | Sissetöötamine:
  10 (ketas) või 20 (trummel) pidurdust
  Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 ja 2 m/s2 vaheldumisi |
| 6. | 0-tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1. |
| 7. | Pidurdamiskatse simuleerimise kohta ühendatud mootoriga vt käesoleva lisa punkti 3.4.4. |
| 8. | Sissetöötamine: (nagu nr 5 puhul) |
| 9. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate kohta vt käesoleva lisa punkti 3.5.1. |
| 10. | II tüübi pidurdamiskatse kohta (kui asjakohane), vt käesoleva lisa punkti 3.4.3. |
| 11. | Sissetöötamine: (nagu nr 5 puhul)
  Sammud 12 ja 19 tehakse valikul (kui aktiveerimine ei ole piisav) |
| 12. | 0-tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1. |
| 13. | I tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.2. |
| 14. | Sissetöötamine: (nagu nr 5 puhul) |
| 15. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate kohta vt käesoleva lisa punkti 3.5.1. |
| 16. | Pidurdamiskatse simuleerimise kohta ühendatud mootoriga vt käesoleva lisa punkti 3.4.4. |
| 17. | Sissetöötamine: (nagu nr 5 puhul) |
| 18. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate kohta vt käesoleva lisa punkti 3.5.1. |
| 19. | Sissetöötamine: (nagu nr 5 puhul) |

1a.

M1-, M2-, N1-kategooria sõidukite puhul

Sissetöötamise (sobitamise) kohta vt 3. lisa punkti 2.2.2.3.

1b.

M3-, N2-, N3-kategooria sõidukite puhul

Ettevalmistamine (sissetöötamine):

100 (ketas) või 200 (trummel) pidurdust

Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)

vi = 60 km/h

dm = 1 ja 2 m/s2 vaheldumisi

2.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate kohta vt käesoleva lisa punkti 3.5.1.

3.

0-tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1.

4.

I tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.2.

5.

Sissetöötamine:

10 (ketas) või 20 (trummel) pidurdust

Ti = 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)

vi = 60 km/h

dm = 1 ja 2 m/s2 vaheldumisi

6.

0-tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1.

7.

Pidurdamiskatse simuleerimise kohta ühendatud mootoriga vt käesoleva lisa punkti 3.4.4.

8.

Sissetöötamine: (nagu nr 5 puhul)

9.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate kohta vt käesoleva lisa punkti 3.5.1.

10.

II tüübi pidurdamiskatse kohta (kui asjakohane), vt käesoleva lisa punkti 3.4.3.

11.

Sissetöötamine: (nagu nr 5 puhul)

Sammud 12 ja 19 tehakse valikul (kui aktiveerimine ei ole piisav)

12.

0-tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1.

13.

I tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.2.

14.

Sissetöötamine: (nagu nr 5 puhul)

15.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate kohta vt käesoleva lisa punkti 3.5.1.

16.

Pidurdamiskatse simuleerimise kohta ühendatud mootoriga vt käesoleva lisa punkti 3.4.4.

17.

Sissetöötamine: (nagu nr 5 puhul)

18.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate kohta vt käesoleva lisa punkti 3.5.1.

19.

Sissetöötamine: (nagu nr 5 puhul)

3.4.   Sõidupidurisüsteem

3.4.1.   0-tüübi pidurikatsed koormatud sõidukil

Katse tehakse analoogiliselt kas eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.4.2 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.4.2.

3.4.2.   I tüübi pidurikatse

Katse tehakse analoogiliselt kas eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.5.1 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.5.1.

I tüübi pidurikatse lõpul, kui pidurid on kuumad, peavad olema täidetud kas vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punkti 1.5.3 või eeskirja nr 13-H 3. lisa punktile 1.5.2 toimivusnõuded.

3.4.3.   II tüübi pidurikatsed

Katse tehakse analoogiliselt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.6.

3.4.4.   Pidurikatse simulatsioon ühendatud mootoriga

Ühendatud mootoriga 0-tüübi katse asemel võib käesoleva eeskirja kohaldamisel teha katse, millega simuleeritakse koormatud sõiduki katset (vt käesoleva lisa punkti 3.2) tingimustel, mis on ette nähtud ühendatud mootoriga tehtava 0-tüübi katse jaoks eeskirja nr 13 4. lisa punktis 2.1.1 või eeskirja 13-H 3. lisa punktis 2.1.1.

3.5.   Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikul rattapiduril)

Külmade pidurite puhul võrreldakse asenduspiduriketast või -trumlit vastavate originaalsete osadega allpool kirjeldatud katse tulemuste põhjal.

3.5.1.   Kasutatakse asenduspiduriketast või -trumlit ja tehakse kuus järjestikust pidurdust järk-järgult suurema kontrolljõuga või pidurisurvega, et saavutada keskmine täielik aeglustus 6 m/s2 (M1, M2, N1) või 5 m/s2 (M3, N2, N3). Kontrolljõud või piduritorustiku rõhk ei tohi ületada suurimat lubatud kontrolljõudu või piduritorustiku rõhku, mida tagab pidevalt sõiduki pidurisüsteem (nt kompressori sisselülitamisrõhk) Iga kord enne pidurdust peab olema piduriketta või -trumli algtemperatuur ≤ 100 °C.

3.5.2.   Punktis 3.5.1 kirjeldatud pidurikatse tuleb teha ka originaalse piduriketta või -trumliga.

3.5.3.   Asenduspiduriketta ja -trumli dünaamilisi hõõrdenäitajaid võib toimingu lõpul (samm 9 või samm 18) vaadelda kui näitajaid, mis on sarnased vastavatele originaalse piduriketta või -trumli näitajatele, kui samal töörõhul või sama kontrolljõu korral saavutatud keskmise täieliku aeglustuse näitajad kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine rohkem kui ± 8 protsenti või ± 0,4 m/s2 originaalse piduriketta või -trumli vastavatest näitajatest.

4.   Vastupidavuse katsed inertsdünamomeetriga

Katsed tehakse vastavalt punktile 4.1 (ketas) või 4.2 (trummel).

Katserühma kohta tehakse üks katse, välja arvatud juhul, kui katsetatava varuosaga ei õnnestu enne purunemist või kahjustuse teket teha nõutavat arvu katsetustsükleid (vt käesoleva lisa punkti 4.1.1.1.3 või 4.1.1.2.3).

Pidur paigaldatakse dünamomeetrile vastavalt piduri asendile sõidukil (jäigalt paigaldatud pidurid või käänmiku abil paigaldatud pidurid).

Piduriketta ja -trumli temperatuuri mõõdetakse võimalikult hõõrdepinna lähedalt. Temperatuuri näit salvestatakse ning mõõtmisviis ja mõõtmiskoht peavad olema kõikides katsetes ühesugused.

Kui pidurdamisel või pidurduste vaheajal ühe tsükli kestel kasutatakse õhuga jahutamist, ei tohi õhuvoolukiirus piduri juures ületada väärtust vair = 0,33 v.

Siin

| v | – | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

–

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama ümbritseva õhu temperatuurile.

4.1.   Pidurikettad

4.1.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse

Katse tegemiseks kasutatakse uut ketast, asjaomase sõiduki originaalset pidurisadulat ning uusi piduri hõõrdkatete komplekte, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

Kui vaja, võib katse ajal vahetada välja kulunud piduri hõõrdkatted.

4.1.1.1.   M1- ja N1-kategooria sõidukid

4.1.1.1.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse katsetingimused

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 11. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.1.1.1.2.   Piduriketta soojusliku väsimise katse plaan

Katsetamiseks esitatud piduri hõõrdkatted paigaldatakse asjaomastele piduritele ja neid töödeldakse (töötatakse sisse) 3. lisa punkti 1.1.2 menetluse kohaselt.

Tabel A11/4.1.1.1.2

| Katsenõuded | Soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |
| Sõidukikategooriad | M1, N1 |
| Pidurdamise viis | Järjestikused pidurdamised |
| Pidurdusintervall (= ttotal) | 70 s |
| Pidurduste arv tsüklis | 2 |
| Pidurduse jõumoment aeglustusel: | 5,0 m/s2 |
| Pidurdustsüklite koguarv | 100 või 150 (vt 4.1.1.1.3) |
| Pidurdamine | |
| alates | vmax |
| kuni | 20 km/h |
| Algtemperatuur iga tsükli esimesel pidurdusel | ≤ 100 °C |

Katsenõuded

Soojusliku väsimise katse

Sõidukikategooriad

M1, N1

Pidurdamise viis

Järjestikused pidurdamised

Pidurdusintervall (= ttotal)

70 s

Pidurduste arv tsüklis

2

Pidurduse jõumoment aeglustusel:

5,0 m/s2

Pidurdustsüklite koguarv

100 või 150 (vt 4.1.1.1.3)

Pidurdamine

alates

vmax

kuni

20 km/h

Algtemperatuur iga tsükli esimesel pidurdusel

≤ 100 °C

Siin

| vmax | vmax valitakse varuosa katsetamiseks nii, et sellele vastava sõiduki kineetilise energia ja ketta massi suhe oleks suurim; |
| --- | --- |
| tbra | tegelik pidurdamisperiood pidurdamisel; |
| tacc | Väikseim aeglustusaeg võrreldes vastava sõiduki aeglustusjõuga; |
| trest | puhkeaeg; |
| ttotal | pidurdusintervall (tbra + tacc + trest). |

vmax

vmax valitakse varuosa katsetamiseks nii, et sellele vastava sõiduki kineetilise energia ja ketta massi suhe oleks suurim;

tbra

tegelik pidurdamisperiood pidurdamisel;

tacc

Väikseim aeglustusaeg võrreldes vastava sõiduki aeglustusjõuga;

trest

puhkeaeg;

ttotal

pidurdusintervall (tbra + tacc + trest).

4.1.1.1.3.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt lõppenud, kui on sooritatud vähemalt 150 tsüklit ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 150 tsüklit, kuid ilma kahjustuse või purunemiseta on sooritatud vähemalt 100 tsüklit, korratakse katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et varuosa katse läbiks, mõlemas katses sooritama üle 100 tsükli ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse või purunemiseta sooritatakse vähem kui 100 tsüklit, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse või purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei jää originaalse osaga sooritatud tsüklite arvust väiksemaks kui 10 protsenti, loetakse osa katse edukalt läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.1.1.2.   M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

4.1.1.2.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tingimused

4.1.1.2.1.1.   Sõidukid registrimassiga > 7,5 t

Järgmise katseplaani kohaselt katsetatakse pidurikettaid kui pidurisüsteemi osa. Selles katses ei simuleerita tegelikke sõiduolusid, tegemist on vaid osa katsetamisega. Tabelis A11/4.1.1.2.1.1 on esitatud selliste pidurite näitajad, mida praegu kasutatakse sõidukitel registrimassiga > 7,5 t.

Tabel A11/4.1.1.2.1.1

| Ketta välisläbimõõt | Katse parameeter | Katse parameeter | Varustuse näide |
| --- | --- | --- | --- |
| | Katsemass m
  (kg) | rdyn (m) | „Piduri mõõt” / väikseim võimalik velje mõõt |
| 320–350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351–390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391–440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Ketta välisläbimõõt

Katse parameeter

Katse parameeter

Varustuse näide

Katsemass m

(kg)

rdyn (m)

„Piduri mõõt” / väikseim võimalik velje mõõt

320–350

3 100

0,386

17,5′′

351–390

4 500

0,445

19,5′′

391–440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 11. lisa punktis 3.2.1 sätestatud nõuete kohaselt, võttes arvesse eelnevas tabelis sätestatud parameetreid (katsemass ja rdyn).

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse rehvi dünaamiliste veereraadiuste järgi, mis on sätestatud tabelis A11/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2.   Sõidukid registrimassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t

Sõidukite puhul registrimassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t, mille jaoks ei kehti tabelis A11/4.1.1.2.1.1 esitatud parameetrid, valitakse parameetrid (sõiduki suurim registrimass, suurim rehvivarustuse mõõt) nii, et nendega oleks hõlmatud asenduspiduriketta kasutamisala halvim juht.

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 11. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.1.1.2.2.   Piduriketta soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A11/4.1.1.2.2

| Sissetöötamine | 100 pidurdust
  Algkiirus: 60 km/h
  Lõppkiirus: 30 km/h
  dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Algtemperatuur: ≤ 300 °C (alustatakse toatemperatuuril) |
| --- | --- |
| 1. | Tavapärane pidurdamine |

Sissetöötamine

100 pidurdust

Algkiirus: 60 km/h

Lõppkiirus: 30 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 300 °C (alustatakse toatemperatuuril)

1.

Tavapärane pidurdamine

10 pidurdust 60 kuni 30 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 250 °C

| 2. | Pidurdamine suurel kiirusel |
| --- | --- |

2.

Pidurdamine suurel kiirusel

2 pidurdust 130 kuni 80 km/h

dm 3 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 100 °C

| 3. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

3.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. sammu

| 4. | Pidurdamine suurel kiirusel |
| --- | --- |

4.

Pidurdamine suurel kiirusel

Vt 2. sammu

| 5. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

5.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. sammu

| 6. | Pidev pidurdamine (1) |
| --- | --- |

6.

Pidev pidurdamine (1)

5 pidurdust muutumatul kiirusel: 85 km/h

Jõumoment vastab aeglustusele 0,5 m/s2

Pidurdamisperiood 60 s

Algtemperatuur: ≤ 80 °C

| 7. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

7.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. sammu

| 8. | Pidev pidurdamine (2) |
| --- | --- |

8.

Pidev pidurdamine (2)

5 pidurdust muutumatul kiirusel: 85 km/h

Jõumoment vastab aeglustusele 1,0 m/s2

Pidurdamisperiood 40 s

Algtemperatuur: ≤ 80 °C

| 9. | Korrata samme 1 kuni 8 |
| --- | --- |

9.

Korrata samme 1 kuni 8

9 või 14 korda (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.1.1.2.3.

| dm | keskmine aeglustus sõltuvalt vahemaast. |
| --- | --- |

dm

keskmine aeglustus sõltuvalt vahemaast.

4.1.1.2.3.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt lõppenud, kui on sooritatud vähemalt 15 tsüklit ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 15 tsüklit, kuid ilma kahjustuse või purunemiseta on sooritatud vähemalt 10 tsüklit, korratakse katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et varuosa katse läbiks, mõlemas katses sooritama üle 10 tsükli ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse või purunemiseta sooritatakse vähem kui 10 tsüklit, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse või purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei ole väiksem kui originaalse osaga sooritatud tsüklite arv, loetakse osa katse edukalt läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | Hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

Hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.1.2.   Piduriketta suure koormuse katse

Katse tegemiseks kasutatakse uut ketast, asjaomase sõiduki originaalset pidurisadulat ning uusi piduri hõõrdkatete komplekte, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

Kui vaja, võib katse ajal vahetada välja kulunud piduri hõõrdkatted.

4.1.2.1.   M1- ja N1-kategooria sõidukid

4.1.2.1.1.   Piduriketta suure koormuse katse tingimused

Vt eespool punkti 4.1.1.1.1.

4.1.2.1.2.   Piduriketta suure koormuse katse plaan

Katse korraldatakse järgmise tabeli kohaselt.

Tabel A11/4.1.2.1.2

| Katsenõuded | Suure koormuse katse |
| --- | --- |
| Sõidukikategooriad | M1, N1 |
| Pidurdamise viis | Üksikud pidurdused |
| Pidurdamiste arv | 70 |
| Algtemperatuur pidurdamise alguses | ≤ 100 °C |
| Pidurduse jõumoment vastavalt | 10,0 m/s2 (kuid piduri rõhk p ≤ 16 000 kPa) |
| Pidurdamine | |
| alates | vmax |
| kuni | 10 km/h |

Katsenõuded

Suure koormuse katse

Sõidukikategooriad

M1, N1

Pidurdamise viis

Üksikud pidurdused

Pidurdamiste arv

70

Algtemperatuur pidurdamise alguses

≤ 100 °C

Pidurduse jõumoment vastavalt

10,0 m/s2 (kuid piduri rõhk p ≤ 16 000 kPa)

Pidurdamine

alates

vmax

kuni

10 km/h

Siin

| vmax | vmax valitakse varuosa katsetamiseks nii, et sellele vastava sõiduki kineetilise energia ja ketta massi suhe oleks suurim. |
| --- | --- |

vmax

vmax valitakse varuosa katsetamiseks nii, et sellele vastava sõiduki kineetilise energia ja ketta massi suhe oleks suurim.

4.1.2.1.3.   Piduriketta suure koormuse katse tulemused

Katse on edukalt lõppenud, kui on sooritatud vähemalt 70 pidurdust ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse või purunemiseta sooritatakse vähem kui 70 pidurdust, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse või purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei jää originaalse osaga sooritatud tsüklite arvust väiksemaks kui 10 protsenti, loetakse katse edukalt läbituks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.1.2.2.   M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

4.1.2.2.1.   Piduriketta suure koormuse katse tingimused

Vt eespool punkti 4.1.1.2.1.

4.1.2.2.2.   Piduriketta suure koormuse katse plaan

500 pidurdamist tehakse kiiruselt 50 km/h kiirusele 10 km/h pidurdamise jõumomendiga, mis vastab 90 % taotleja sätestatud suurimast jõumomendist.

Algtemperatuur: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3.   Piduriketta suure koormuse katse tulemused

Katse loetakse edukaks, kui pidurikettal ei ilmne mingeid pragusid pärast 500 pidurdust.

4.2.   Piduritrumlid

4.2.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse

Katse tegemiseks kasutatakse uut trumlit uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (kui asjakohane, peab kaitsemääre olema eemaldatud).

Hõõrdkatteid võib töödelda, et tekiks korralik kokkupuude trumliga.

4.2.1.1.   M1- ja N1-kategooria sõidukid

4.2.1.1.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tingimused

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 11. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.2.1.1.2.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse plaan

Piduritrumli soojusliku väsimise katses kasutatakse piduritrumli suure koormuse katse nõudeid punktist 4.2.2.1.2.

4.2.1.1.3.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tulemused

Vt punkti 4.2.2.1.3.

4.2.1.2.   M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

4.2.1.2.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tingimused

4.2.1.2.1.1.   Sõidukid registrimassiga > 7,5 t

Järgmise katseplaani kohaselt katsetatakse piduritrumleid kui pidurisüsteemi osa. Selles katses ei simuleerita tegelikke sõiduolusid, tegemist on vaid osa katsetamisega. Tabelis A11/4.2.1.2.1.1 on esitatud selliste pidurite näitajad, mida praegu kasutatakse sõidukitel registrimassiga > 7,5 t.

Tabel A11/4.2.1.2.1.1

| Trumli siseläbimõõt:
  (mm) | Hõõrdkatte laius | Tüüpiline velje läbimõõt |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130–190 mm | > 190 mm |
| Katsemass
  (kg) | Rehvi raadius
  (m) | Katsemass
  (kg) | Rehvi raadius
  (m) | Katsemass
  (kg) | Rehvi raadius
  (m) |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330–390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391–430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Trumli siseläbimõõt:

(mm)

Hõõrdkatte laius

Tüüpiline velje läbimõõt

< 130 mm

130–190 mm

> 190 mm

Katsemass

(kg)

Rehvi raadius

(m)

Katsemass

(kg)

Rehvi raadius

(m)

Katsemass

(kg)

Rehvi raadius

(m)

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330–390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391–430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 11. lisa punktis 3.2.1 sätestatud nõuete kohaselt, võttes arvesse eelnevas tabelis sätestatud parameetreid (katsemass ja rdyn).

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse rehvi dünaamiliste veereraadiuste järgi, mis on sätestatud tabelis A11/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2.   Sõidukid registrimassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t

Sõidukite puhul registrimassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t, mille jaoks ei kehti tabelis A11/4.1.1.2.1.1 esitatud parameetrid, valitakse parameetrid (sõiduki suurim registrimass, suurim rehvivarustuse mõõt) nii, et nendega oleks hõlmatud asenduspiduritrumli kasutamisala halvim juht.

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 11. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.2.1.2.2.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A11/4.2.1.2.2

| Katsenõuded | Soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |
| Pidurdamise viis | Järjestikused pidurdamised |
| Pidurdamiste arv | 250 või 300 (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.2.1.2.3.

  NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu. |
| Pidurduse jõumoment vastavalt | 3,0 m/s2 |
| Pidurdamine | |
| alates | 130 |
| kuni | 80 km/h |
| Algtemperatuur igal pidurdamisel | ≤ 50 °C |
| Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3. | Lubatud |

Katsenõuded

Soojusliku väsimise katse

Pidurdamise viis

Järjestikused pidurdamised

Pidurdamiste arv

250 või 300 (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.2.1.2.3.

NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu.

Pidurduse jõumoment vastavalt

3,0 m/s2

Pidurdamine

alates

130

kuni

80 km/h

Algtemperatuur igal pidurdamisel

≤ 50 °C

Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3.

Lubatud

4.2.1.2.3.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt läbitud, kui on sooritatud vähemalt 300 pidurdust ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 300 tsüklit, kuid ilma kahjustuse või purunemiseta on sooritatud vähemalt 250 tsüklit, kordab tehniline teenistus katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et osa katse läbiks, mõlemas katses sooritama üle 250 tsükli ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse või purunemiseta sooritatakse vähem kui 250 pidurdust, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda tulemusi; kui originaalse osaga saadud tulemused ei ole paremad, siis loetakse katsetatav osa katse läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest laiusest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest laiusest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani;

| c) | trumli läbiv pragu; |
| --- | --- |

c)

trumli läbiv pragu;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.2.2.   Piduritrumli suure koormuse katse

Suure koormuse katse tehakse samade katsenäidistega, mis alternatiivses dünamomeetri katses (vt käesoleva lisa punkti 3.3).

4.2.2.1.   M1- ja N1-kategooria sõidukid

4.2.2.1.1.   Piduritrumli suure koormuse katse tingimused

Vt eespool punkti 4.2.1.1.1.

4.2.2.1.2.   Piduritrumli suure koormuse katse plaan

Tabel A11/4.2.2.1.2

| Ettevalmistamine | Teha 100 järjestikust järsku pidurdust kiiruselt v1 = 80 km/h kiirusele v2 = 10 km/h ja algtemperatuuriga ≤ 100 °C.
  Esimese pidurduse aeglustus peab olema muutumatult 1,5 m/s2. Teisest pidurdusest kuni viimaseni peab olema rõhk muutumatu ja võrdne esimese pidurduse keskmise rõhuga.
  Sissetöötamist jätkatakse, kuni saavutatakse vähemalt 80 % ulatuses kokkupuude trumli ja hõõrdepinna vahel. |
| --- | --- |
| Katsenõuded | Piduritrumli suure koormuse katse |
| Pidurdamise viis | Üksikud pidurdused |
| Pidurdamiste arv | 100 |
| Algtemperatuur pidurdamise alguses | ≤ 100 °C |
| Pidurduse jõumoment vastavalt | 10,0 m/s2

  (kuid piduri rõhk p ≤ 16 000 kPa) |
| Pidurdamine | |
| alates | vmax |
| kuni | 10 km/h |

Ettevalmistamine

Teha 100 järjestikust järsku pidurdust kiiruselt v1 = 80 km/h kiirusele v2 = 10 km/h ja algtemperatuuriga ≤ 100 °C.

Esimese pidurduse aeglustus peab olema muutumatult 1,5 m/s2. Teisest pidurdusest kuni viimaseni peab olema rõhk muutumatu ja võrdne esimese pidurduse keskmise rõhuga.

Sissetöötamist jätkatakse, kuni saavutatakse vähemalt 80 % ulatuses kokkupuude trumli ja hõõrdepinna vahel.

Katsenõuded

Piduritrumli suure koormuse katse

Pidurdamise viis

Üksikud pidurdused

Pidurdamiste arv

100

Algtemperatuur pidurdamise alguses

≤ 100 °C

Pidurduse jõumoment vastavalt

10,0 m/s2

(kuid piduri rõhk p ≤ 16 000 kPa)

Pidurdamine

alates

vmax

kuni

10 km/h

| vmax | vmax valitakse varuosa katsetamiseks nii, et sellele vastava sõiduki kineetilise energia ja ketta massi suhe oleks suurim. |
| --- | --- |

vmax

vmax valitakse varuosa katsetamiseks nii, et sellele vastava sõiduki kineetilise energia ja ketta massi suhe oleks suurim.

4.2.2.1.3.   Piduritrumli suure koormuse katse tulemused

Katse on edukalt läbitud, kui on sooritatud vähemalt 100 pidurdust ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse või purunemiseta sooritatakse vähem kui 100 pidurdust, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse või purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei jää originaalse osaga sooritatud tsüklite arvust väiksemaks kui 10 protsenti, loetakse katse edukalt läbituks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani;

| c) | trumli murdumine; |
| --- | --- |

c)

trumli murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.2.2.2.   M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

4.2.2.2.1.   Piduritrumli suure koormuse katse tingimused

Vt eespool punkti 4.2.1.2.1.

4.2.2.2.2.   Piduritrumli suure koormuse katse plaan

Tabel A11/4.2.2.2.2

| Katsenõuded | Suure koormuse katse |
| --- | --- |
| Pidurdamise viis | Pidurdamine kiiruseni alla 5 km/h |
| Pidurdamiste koguarv | 150 |
| Piduritrumli algtemperatuur iga pidurdamise alguses | ≤ 100 °C |
| Pidurdamine | |
| alates | 60 km/h |
| kuni | ≤ 5 km/h |
| Pidurduse jõumoment vastavalt | 6 m/s2 |
| Jahutamine (ka kõrvalekalle käesoleva lisa punktist 3.2.3) | Lubatud |

Katsenõuded

Suure koormuse katse

Pidurdamise viis

Pidurdamine kiiruseni alla 5 km/h

Pidurdamiste koguarv

150

Piduritrumli algtemperatuur iga pidurdamise alguses

≤ 100 °C

Pidurdamine

alates

60 km/h

kuni

≤ 5 km/h

Pidurduse jõumoment vastavalt

6 m/s2

Jahutamine (ka kõrvalekalle käesoleva lisa punktist 3.2.3)

Lubatud

4.2.2.2.3.   Piduritrumli suure koormuse katse tulemused

Katse on edukas, kui piduritrummel ei pragune.

---

(1)  Katsemassi ja rehvi veereraadiuse valivad taotleja ja tehniline teenistus koos.

(2)  Katsemassi ja rehvi veereraadiuse valivad taotleja ja tehniline teenistus koos.

---

12. LISA

O-KATEGOORIA SÕIDUKITE ASENDUSPIDURIKETASTE JA ASENDUSPIDURITRUMLITE NÕUDED

1.   Katse ülevaade

Vastavalt sõiduki kategooriale on punkti 5.3 kohaselt nõutavad järgmised katsed:

Tabel A12/1A

Kategooriate O1, O2 ja O3 sõidukid

| Katsesõit | Alternatiivne dünamomeetri katse (katsesõidu asemel) |
| --- | --- |
| 2.2.1. | Tüüp 0 |

Katsesõit

Alternatiivne dünamomeetri katse (katsesõidu asemel)

2.2.1.

Tüüp 0

| 3.4.1. | Tüüp 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Tüüp 0

| 2.2.2. | I tüüp |
| --- | --- |

2.2.2.

I tüüp

| 3.4.2. | I tüüp |
| --- | --- |

3.4.2.

I tüüp

| 2.3. | Seisupidurisüsteem (kui on olemas) |
| --- | --- |

2.3.

Seisupidurisüsteem (kui on olemas)

—

| 2.4. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

2.4.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

| 3.5. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

3.5.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

Tabel A12/1B

O4-kategooria sõidukid

| Katsesõit | Alternatiivne dünamomeetri katse (katsesõidu asemel) |
| --- | --- |
| 2.2.1. | Tüüp 0 |

Katsesõit

Alternatiivne dünamomeetri katse (katsesõidu asemel)

2.2.1.

Tüüp 0

| 3.4.1. | Tüüp 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Tüüp 0

| 2.2.3. | III tüüp |
| --- | --- |

2.2.3.

III tüüp

| 3.4.3. | III tüüp |
| --- | --- |

3.4.3.

III tüüp

| 2.3. | Seisupidurisüsteem (kui on olemas) |
| --- | --- |

2.3.

Seisupidurisüsteem (kui on olemas)

—

| 2.4. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

2.4.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

| 3.5. | Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel) |
| --- | --- |

3.5.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

2.   Sõidukikatse nõuete kontrollimine

2.1.   Katsesõiduk

Valitud sõidukite rühma esinduslikule sõidukile (vt määratlust käesoleva eeskirja punktis 5.3.6), millele vastavale asenduspidurikettale või -trumlile taotletakse tüübikinnitust, paigaldatakse nimetatud asenduspiduriketas või -trummel ning varustatakse pidurite katseseadmega eeskirja nr 13 kohaselt.

Asenduspiduriketas või -trummel paigaldatakse vastavale teljele koos sõiduki tootjalt või telje tootjalt saadaval oleva ning eeskirja nr 13 või 90 kohaselt tüübikinnituse saanud asjaomase hõõrdkattega. Kui ei ole sätestatud ühtset pidurdamiskatse kirjeldust, tehakse katse tehnilise teenistusega kokkulepitud viisil. Kõiki allpool loetletud katseid tehakse sissetöötatud piduritega. Nii originaalseid kui ka asenduspidurikettaid ja -trumleid töötatakse sisse ühesuguse programmi järgi.

2.2.   Sõidupidurisüsteem

2.2.1.   0-tüübi pidurikatsed lahutatud mootoriga koormatud sõidukiga

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.4.4.

2.2.2.   I tüübi pidurikatsed

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.5.2.

I tüübi pidurikatse lõpul, kui pidurid on kuumad, peavad olema täidetud eeskirja nr 13 4. lisa punkti 1.5.3 toimivusnõuded.

2.2.3.   III tüübi pidurikatse

Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.7.

2.3.   Seisupidurisüsteem (kui on olemas)

2.3.1.   Kui nii seisupidur kui ka sõidupidur töötavad ühise ketta või trumli hõõrdepinnaga, ei ole vaja teha eraldi seisupiduri katset. Kui koormatud sõidukiga 0-tüübi katse on rahuldavalt läbitud, loetakse, et seisupiduri süsteemi nõuded on täidetud.

2.3.2.   Staatiline katse 18 % kaldel ja koormatud sõidukiga

2.3.3.   Sõiduk peab vastama kõigile eeskirja nr 13 4. lisa punktidega 2.3 ja 3.2 kõnealuse kategooria sõidukile ette nähtud asjaomastele nõuetele.

2.4.   Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikutel telgedel)

Selles katses peab sõiduk olema koormatud ning kõik pidurdamised tuleb teha tasasel teel.

Sõiduki sõidupidurisüsteemil peab olema seade, mis lahutab esirataste pidurid tagarataste piduritest, et pidurid saaksid töötada alati üksteisest sõltumatult.

Kui tüübikinnitust või katseprotokolli on vaja esirataste piduri asenduspidurikettale või -trumlile, ei tohi tagarataste pidureid kogu katse kestel kasutada.

Kui tüübikinnitust või katseprotokolli on vaja esirataste piduri asenduspidurikettale või -trumlile, ei tohi tagarataste pidureid kogu katse kestel kasutada.

2.4.1.   Toimivuse võrdluskatse külmade piduritega

Külmade pidurite puhul võrreldakse asenduspiduriketast või -trumlit vastavate originaalsete osadega allpool kirjeldatud katse tulemuste põhjal.

2.4.1.1.   Asenduspiduriketta või -trumliga tehakse vähemalt kuus järjestikust ja järjest tugevama kontrolljõu või järjest suurema pidurisurvega pidurdust, mille tulemusena saavutatakse kas rataste lukustumine või keskmine täielik aeglustus 3,5 m/s2 või saavutatakse antud kategooria sõidukile lubatud suurim kontrolljõud; seejuures peab katsetamise algkiirus olema 45 km/h.

Iga pidurdamise eel peab piduritrumli algtemperatuur ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Punktis 2.4.1.1 kirjeldatud pidurikatse tuleb teha ka originaalse piduriketta või -trumliga.

2.4.1.3.   Asenduspiduriketta ja -trumli dünaamilisi hõõrdenäitajaid võib vaadelda kui vastavaid originaalse piduriketta või -trumli näitajaid, kui samal töörõhul või sama kontrolljõu korral saavutatud keskmise täieliku aeglustuse näitajad kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine rohkem kui ± 10 protsenti või ± 0,4 m/s2 originaalse piduriketta või -trumli vastavatest näitajatest.

3.   Inertsdünamomeetri katse

3.1.   Dünamomeetri varustus

Katse tegemiseks tuleb dünamomeeter varustada asjaomase sõiduki originaalse pidurisadula või rattapiduriga Inertsdünamomeeter tuleb varustada muutumatut jõumomenti tekitava seadmega ja seadmega, mis pidevalt salvestab piduritrumli pöörlemiskiirust, piduri rõhku, pidurdamise algusele vastavat pöörlemiskiirust, pidurdusmomenti, pidurduse kestust ja temperatuuri.

3.2.   Katsetingimused

3.2.1.   Inertsdünamomeetri inertsimoment

Inertsdünamomeetri inertsimoment seadistatakse võimalikult lähedale (arvesse võttes lubatud hälvet ± 5 %) teoreetilisele väärtusele, mis vastab asjaomase rattaga pidurdatavale sõiduki koguinertsimomendi osale. Arvutused tehakse järgmise valemi järgi:

I = m · rdyn
  2

Siin

| I | = | inertsimoment (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | rehvi dünaamiline veereraadius (m); |
| m | = | käesolevas eeskirjas sätestatud katsemass (sõiduki täismassi asjaomase rattaga pidurdatud osa). |

I

=

inertsimoment (kgm2)

rdyn

=

rehvi dünaamiline veereraadius (m);

m

=

käesolevas eeskirjas sätestatud katsemass (sõiduki täismassi asjaomase rattaga pidurdatud osa).

3.2.1.1.   Dünaamiline veereraadius

Inertsimomendi arvutamisel tuleb kasutada sõidukil (või teljel) kasutada lubatud suurima rehvi dünaamilist veereraadiust (rdyn).

3.2.1.2.   Katsemass

Inertsimomendi arvutamisel tuleb kasutada katsemassi vastavalt järgmisele:

| | mveh | – | sõiduki suurim lubatud mass |
| --- | --- | --- | --- |
| n | – | telgede arv või täishaagise esitelgede või tagatelgede arv |

Formula

mveh

–

sõiduki suurim lubatud mass

n

–

telgede arv või täishaagise esitelgede või tagatelgede arv

3.2.2.   Dünamomeetri algpöörlemiskiirus peab vastama sõiduki liikumiskiirusele 40 km/h või 60 km/h (sõltuvalt katse tüübist), mis on väikseima ja suurima lubatud rehvi keskmisele dünaamilisele veereraadiusele vastav joonkiirus.

3.2.3.   Jahutamine

Jahutamist tuleb teha vastavalt punktile 3.2.3.1 või 3.2.3.2.

3.2.3.1.   Pidureid katsetatakse vastavalt eeskirja nr 13 11. lisa 2. liite punktile 3.2.2.

I ja III tüübi katse puhul soojendussõitude ajal võib teatava kiiruse ja õhuvoolu suuna puhul, mis jäljendavad tegelikke tingimusi, kasutada õhkjahutust, kusjuures õhuvoolu kiirus on

vair = 0,33 v.

Siin

| v | – | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

–

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama ümbritseva õhu temperatuurile.

3.2.3.2.   Katse ilma veljeta

I ja III tüübi katsetel ei ole soojendussõidu ajal jahutamine lubatud.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

3.2.4.   Piduri ettevalmistamine

3.2.4.1.   Ketaspidurid

Katse tegemiseks kasutatakse uut ketast uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13 või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

3.2.4.2.   Trummelpidurid

Katse tegemiseks kasutatakse uut trumlit uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13 või 90 (kui asjakohane, peab kaitsemääre olema eemaldatud).

Hõõrdkatteid võib töödelda, et tekiks korralik kokkupuude trumliga.

3.3.   Alternatiivne dünamomeetri katse

Tabel A12/3.3

| 1. | Külmalt sissetöötamine:
  100 (ketas) või 200 (trummel) pidurdust







  Ti | = | 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel) |
| --- | --- | --- | --- |
| vi | = | 60 km/h |
| dm | = | 1 ja 2 m/s2 vaheldumisi |

1.

Külmalt sissetöötamine:

100 (ketas) või 200 (trummel) pidurdust

Ti

=

150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)

vi

=

60 km/h

dm

=

1 ja 2 m/s2 vaheldumisi

2.

Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate kohta vt käesoleva lisa punkti 3.5.1.

3.

Kuumalt sissetöötamine

Pidurdada järsult 30 korda järjest, kusjuures v1 = 60 km/h, v2 = 30 km/h, tsükli pikkus on 60 sekundit ning piduri temperatuur on esimese pidurdamise alguses ≤ 100 °C. Esimese pidurduse aeglustus peab olema muutumatult 3 m/s2. Teisest pidurdusest kuni viimaseni peab olema rõhk muutumatu ja võrdne esimese pidurduse keskmise rõhuga.

4.

Sissetöötamine:

30 pidurdust

| Ti | = | 150 °C (ketas) või 100 °C (trummel) |
| --- | --- | --- |
| vi | = | 60 km/h |
| dm | = | 1 ja 2 m/s2 vaheldumisi |

Ti

=

150 °C (ketas) või 100 °C (trummel)

vi

=

60 km/h

dm

=

1 ja 2 m/s2 vaheldumisi

5.

0-tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1.

6.

I tüübi pidurdamiskatse kohta (O2- ja O3-kategooria korral) vt käesoleva lisa punkti 3.4.2.

7.

Sissetöötamine: (nagu nr 4 puhul)

8.

0-tüübi pidurdamiskatse kohta vt käesoleva lisa punkti 3.4.1.

9.

I tüübi pidurdamiskatse kohta (O4-kategooria korral) vt käesoleva lisa punkti 3.4.3.

10.

Sissetöötamine: (nagu nr 4 puhul)

3.4.   Sõidupidurisüsteem

3.4.1.   0-tüübi pidurikatsed koormatud sõidukil

Katse tehakse analoogiliselt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.4.4.

3.4.2.   I tüübi pidurikatse

Katse tehakse analoogiliselt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.5.2.

I tüübi pidurikatse lõpul, kui pidurid on kuumad, peavad olema täidetud eeskirja nr 13 4. lisa punkti 1.5.3 toimivusnõuded.

3.4.3.   III tüübi pidurikatsed

Katse tehakse analoogiliselt eeskirja nr 13 4. lisa punktile 1.7.

3.5.   Dünaamiliste hõõrdumisnäitajate katse (võrdluskatse üksikul rattapiduril)

3.5.1.   Katse tehakse vastavalt eeskirja nr 13 19. lisa punktidele 4.4.3.1–4.4.3.4.

3.5.2.   Punktis 3.5.1 kirjeldatud pidurikatse tuleb teha ka originaalse piduriketta või -trumliga.

3.5.3.   Asenduspiduriketta ja -trumli dünaamilisi hõõrdenäitajaid sammu 2 puhul võib vaadelda kui vastavaid originaalse piduriketta või -trumli näitajaid, kui samal töörõhul või sama kontrolljõu korral saavutatud keskmise täieliku aeglustuse näitajad kõvera ülemises kahes kolmandikus ei erine rohkem kui ± 8 protsenti või ± 0,4 m/s2 originaalse piduriketta või -trumli vastavatest näitajatest.

4.   Vastupidavuse katsed inertsdünamomeetriga

Katsed tehakse vastavalt punktile 4.1 (ketas) või 4.2 (trummel).

Katserühma kohta tehakse üks katse, välja arvatud juhul, kui katsetatava varuosaga ei õnnestu enne purunemist või kahjustuse teket teha nõutavat arvu katsetsükleid (vt käesoleva lisa punkti 4.1.1.1.3 või 4.1.1.2.3).

Pidur paigaldatakse dünamomeetrile vastavalt piduri asendile sõidukil (jäigalt paigaldatud pidurid või käänmiku abil paigaldatud pidurid).

Piduriketta ja -trumli temperatuuri mõõdetakse võimalikult hõõrdepinna lähedalt. Temperatuuri näit salvestatakse ning mõõtmisviis ja mõõtmiskoht peavad olema kõikides katsetes ühesugused.

Kui pidurdamisel või pidurduste vaheajal ühe tsükli kestel kasutatakse õhuga jahutamist, ei tohi õhuvoolukiirus piduri juures ületada väärtust

vair = 0,33 v

Siin

| v | – | sõiduki kiirus pidurdamise alguses. |
| --- | --- | --- |

v

–

sõiduki kiirus pidurdamise alguses.

Muudel juhtudel jahutusõhu kohta piiranguid ei ole.

Jahutusõhu temperatuur peab vastama ümbritseva õhu temperatuurile.

4.1.   Pidurikettad

4.1.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse

Katse tegemiseks kasutatakse uut ketast uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13 või 90 (samades tingimustes, nagu sõidukile paigaldatuna, nt kaitsemääre peab olema eemaldatud).

4.1.1.1.   O1- ja O2-kategooria sõidukid

4.1.1.1.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tingimused

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 12. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.1.1.1.2.   Piduriketta soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A12/4.1.1.1.2

| Katsenõuded | Soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |
| Sõidukikategooriad | O1, O2 |
| Pidurdamise viis | Järjestikused pidurdamised |
| Pidurdusintervall (= ttotal) | 70 s |
| Pidurduste arv tsüklis | 2 |
| Pidurduse jõumoment vastavalt (m/s2) | 5,0 |
| Pidurdustsüklite koguarv | 100 või 150 (vt punkti 4.1.1.1.3) |
| Pidurdamine | |
| alates | 80 km/h |
| kuni | 20 km/h |
| Algtemperatuur iga tsükli esimesel pidurdusel | ≤ 100 °C |

Katsenõuded

Soojusliku väsimise katse

Sõidukikategooriad

O1, O2

Pidurdamise viis

Järjestikused pidurdamised

Pidurdusintervall (= ttotal)

70 s

Pidurduste arv tsüklis

2

Pidurduse jõumoment vastavalt (m/s2)

5,0

Pidurdustsüklite koguarv

100 või 150 (vt punkti 4.1.1.1.3)

Pidurdamine

alates

80 km/h

kuni

20 km/h

Algtemperatuur iga tsükli esimesel pidurdusel

≤ 100 °C

| vmax | Suurim valmistajakiirus (vastavalt kasutusalale); |
| --- | --- |
| tbra | tegelik pidurdamisperiood pidurdamisel; |
| tacc | väikseim aeglustusaeg võrreldes vastava sõiduki aeglustusjõuga; |
| trest | puhkeaeg; |
| ttotal | pidurdusintervall (tbra + tacc + trest). |

vmax

Suurim valmistajakiirus (vastavalt kasutusalale);

tbra

tegelik pidurdamisperiood pidurdamisel;

tacc

väikseim aeglustusaeg võrreldes vastava sõiduki aeglustusjõuga;

trest

puhkeaeg;

ttotal

pidurdusintervall (tbra + tacc + trest).

4.1.1.1.3.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt lõppenud, kui on sooritatud vähemalt 150 tsüklit ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 150 tsüklit, kuid ilma kahjustuse või purunemiseta on sooritatud vähemalt 100 tsüklit, korratakse katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et varuosa katse läbiks, mõlemas katses sooritama üle 100 tsükli ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse või purunemiseta sooritatakse vähem kui 100 tsüklit, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse või purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei jää originaalse osaga sooritatud tsüklite arvust väiksemaks kui 10 protsenti, loetakse osa katse edukalt läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.1.1.2.   O3- ja O4-kategooria sõidukid

4.1.1.2.1.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tingimused

4.1.1.2.1.1.   Sõidukid registrimassiga > 7,5 t

Järgmise katseplaani kohaselt katsetatakse pidurikettaid kui pidurisüsteemi osa. Selles katses ei simuleerita tegelikke sõiduolusid, tegemist on vaid osa katsetamisega. Tabelis A12/4.1.1.2.1.1 on esitatud selliste pidurite näitajad, mida praegu kasutatakse sõidukitel registrimassiga > 7,5 t.

Tabel A12/4.1.1.2.1.1

| Ketta välisläbimõõt | Katse parameeter | Katse parameeter | Varustuse näide |
| --- | --- | --- | --- |
| Katsemass m
  (kg) | rdyn (m) | „Piduri mõõt” / väikseim võimalik velje mõõt |
| 320–350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351–390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391–440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Ketta välisläbimõõt

Katse parameeter

Katse parameeter

Varustuse näide

Katsemass m

(kg)

rdyn (m)

„Piduri mõõt” / väikseim võimalik velje mõõt

320–350

3 100

0,386

17,5′′

351–390

4 500

0,445

19,5′′

391–440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 12. lisa punktis 3.2.1 sätestatud nõuete kohaselt, võttes arvesse eelnevas tabelis sätestatud parameetreid (katsemass ja rdyn).

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse rehvi dünaamiliste veereraadiuste järgi, mis on sätestatud tabelis A12/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2.   Sõidukid registrimassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t

Sõidukite puhul registrimassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t, mille jaoks ei kehti tabelis A12/4.1.1.2.1.1 esitatud parameetrid, valitakse parameetrid (sõiduki suurim registrimass, suurim rehvivarustuse mõõt) nii, et nendega oleks hõlmatud asenduspiduriketta kasutamisala halvim juht.

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 12. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.1.1.2.2.   Piduriketta soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A12/4.1.1.2.2

| Ettevalmistamine | 100 pidurdust
  Algkiirus: 60 km/h
  Lõppkiirus: 30 km/h
  dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

  Algtemperatuur: ≤ 300 °C (alustatakse toatemperatuuril) |
| --- | --- |
| 1. | Tavapärane pidurdamine |

Ettevalmistamine

100 pidurdust

Algkiirus: 60 km/h

Lõppkiirus: 30 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 300 °C (alustatakse toatemperatuuril)

1.

Tavapärane pidurdamine

10 pidurdust 60 kuni 30 km/h

dm vaheldumisi 1 m/s2 ja 2 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 250 °C

| 2. | Pidurdamine suurel kiirusel |
| --- | --- |

2.

Pidurdamine suurel kiirusel

2 pidurdust 130 kuni 80 km/h

dm = 3 m/s2

Algtemperatuur: ≤ 100 °C

| 3. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

3.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. sammu

| 4. | Pidurdamine suurel kiirusel |
| --- | --- |

4.

Pidurdamine suurel kiirusel

Vt 2. sammu

| 5. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

5.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. sammu

| 6. | Pidev pidurdamine (1) |
| --- | --- |

6.

Pidev pidurdamine (1)

5 pidurdust

muutumatul kiirusel 85 km/h

Jõumoment vastab aeglustusele 0,5 m/s2

Pidurdamisperiood 60 s

Algtemperatuur: ≤ 80 °C

| 7. | Tavapärane pidurdamine |
| --- | --- |

7.

Tavapärane pidurdamine

Vt 1. katsesammu

| 8. | Pidev pidurdamine (2) |
| --- | --- |

8.

Pidev pidurdamine (2)

5 pidurdust

muutumatul kiirusel 85 km/h

Jõumoment vastab aeglustusele 1,0 m/s2

Pidurdamisperiood 40 s

Algtemperatuur: ≤ 80 °C

| 9. | Korrata samme 1 kuni 8 |
| --- | --- |

9.

Korrata samme 1 kuni 8

9 või 14 korda (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.1.1.2.3

dm – keskmine aeglustus sõltuvalt vahemaast.

4.1.1.2.3.   Piduriketta soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt lõppenud, kui on sooritatud vähemalt 15 tsüklit ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 15 tsüklit, kuid ilma kahjustuse või purunemiseta on sooritatud vähemalt 10 tsüklit, korratakse katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et varuosa katse läbiks, mõlemas katses sooritama üle 10 tsükli ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse või purunemiseta sooritatakse vähem kui 10 tsüklit, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda katsetulemusi. Kui kahjustuse või purunemiseta sooritatud tsüklite arv ei ole väiksem kui originaalse osaga sooritatud tsüklite arv, loetakse osa katse edukalt läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna radiaalsed praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna radiaalsuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad hõõrdepinna sisemise või välimise servani;

| c) | hõõrdepinna murdumine; |
| --- | --- |

c)

hõõrdepinna murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.1.2.   Piduriketta suure koormuse katse

Suure koormuse katsed tehakse samade katsenäidistega, mis alternatiivses dünamomeetri katses (vt käesoleva lisa punkti 3.3).

4.1.2.1.   O1- ja O2-kategooria sõidukid

Ei kohaldata.

4.1.2.2.   O3- ja O4-kategooria sõidukid

4.1.2.2.1.   Piduriketta suure koormuse katse tingimused

Vt eespool punkti 4.1.1.2.1.

4.1.2.2.2.   Piduriketta suure koormuse katse plaan

500 pidurdamist tehakse kiiruselt 50 km/h kiirusele 10 km/h pidurdamise jõumomendiga, mis vastab 90 % taotleja sätestatud suurimast jõumomendist.

Algtemperatuur: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3.   Piduriketta suure koormuse katse tulemused

Katse loetakse edukaks, kui pidurikettal ei ilmne pragusid pärast 500 pidurdust.

4.2.   Piduritrumlid

4.2.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse

Katse tegemiseks kasutatakse uut trumlit uue piduri hõõrdkatete komplektiga, millel on olemas tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 13, 13-H või 90 (kui asjakohane, peab kaitsemääre olema eemaldatud).

Hõõrdkatteid võib töödelda, et tekiks korralik kokkupuude trumliga.

4.2.1.1.   O1- ja O2-kategooria sõidukid

4.2.1.1.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tingimused

4.2.1.1.1.1.   Sõidukid registrimassiga > 1 200 kg

Ei kohaldata.

4.2.1.1.1.2.   Sõidukid suurima lubatud teljekoormusega > 1 200 kg

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 12. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.2.1.1.2.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A12/4.2.1.1.2

| Katsenõuded | Soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |
| Pidurdamise viis | Järjestikused pidurdamised |
| Pidurdamiste arv | 250 või 300 (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.2.1.1.3.
  NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu. |
| Pidurduse jõumoment aeglustusel: | 3,0 m/s2 |
| Pidurdamine | |
| alates | 130 |
| kuni | 80 km/h |
| Algtemperatuur igal pidurdamisel | ≤ 50 °C |
| Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3 | Lubatud |

Katsenõuded

Soojusliku väsimise katse

Pidurdamise viis

Järjestikused pidurdamised

Pidurdamiste arv

250 või 300 (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.2.1.1.3.

NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu.

Pidurduse jõumoment aeglustusel:

3,0 m/s2

Pidurdamine

alates

130

kuni

80 km/h

Algtemperatuur igal pidurdamisel

≤ 50 °C

Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3

Lubatud

4.2.1.1.3.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt lõppenud, kui on sooritatud vähemalt 450 pidurdust ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 450 tsüklit, kuid ilma kahjustuse või purunemiseta on sooritatud vähemalt 300 tsüklit, kordab tehniline teenistus katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et osa katse läbiks, mõlemas katses sooritama üle 300 tsükli ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse või purunemiseta sooritatakse vähem kui 300 pidurdust, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda tulemusi; kui originaalse osaga saadud tulemused ei ole paremad, siis loetakse katsetatav osa katse läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest laiusest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest laiusest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani;

| c) | trumli läbiv pragu; |
| --- | --- |

c)

trumli läbiv pragu;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.2.1.2.   O3- ja O4-kategooria sõidukid

4.2.1.2.1.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tingimused

4.2.1.2.1.1.   Sõidukid registrimassiga > 7,5 t

Järgmise katseplaani kohaselt katsetatakse piduritrumleid kui pidurisüsteemi osa. Selles katses ei simuleerita tegelikke sõiduolusid, tegemist on vaid osa katsetamisega. Tabelis A12/4.2.1.2.1.1 on esitatud selliste pidurite näitajad, mida praegu kasutatakse sõidukitel registrimassiga > 7,5 t.

Tabel A12/4.2.1.2.1.1

| Trumli siseläbimõõt:
  (mm) | Hõõrdkatte laius | Tüüpiline velje läbimõõt |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130–190 mm | > 190 mm |
| Katsemass
  (kg) | Rehvi raadius
  (m) | Katsemass
  (kg) | Rehvi raadius
  (m) | Katsemass
  (kg) | Rehvi raadius
  (m) |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330–390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391–430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Trumli siseläbimõõt:

(mm)

Hõõrdkatte laius

Tüüpiline velje läbimõõt

< 130 mm

130–190 mm

> 190 mm

Katsemass

(kg)

Rehvi raadius

(m)

Katsemass

(kg)

Rehvi raadius

(m)

Katsemass

(kg)

Rehvi raadius

(m)

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330–390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391–430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 12. lisa punktis 3.2.1 sätestatud nõuete kohaselt, võttes arvesse eelnevas tabelis sätestatud parameetreid (katsemass ja rdyn).

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse rehvi dünaamiliste veereraadiuste järgi, mis on sätestatud tabelis A12/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2.   Sõidukid registrimassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t

Sõidukite puhul registrimassiga > 3,5 t ja ≤ 7,5 t, mille jaoks ei kehti tabelis A12/4.1.1.2.1.1 esitatud parameetrid, valitakse parameetrid (sõiduki suurim registrimass, suurim rehvivarustuse mõõt) nii, et nendega oleks hõlmatud asenduspiduriketta kasutamisala halvim juht.

Inertsdünamomeetri inertsimoment määratakse 12. lisa punktides 3.2.1, 3.2.1.1 ja 3.2.1.2 sätestatud nõuete kohaselt.

Dünamomeetri pöörlemiskiirus katses peab vastama sõiduki joonkiirusele, mis määratakse kõnealuse sõidukitüübi puhul lubatud suurima ja väikseima rehvi keskmise dünaamiline veereraadiuse järgi.

4.2.1.2.2.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse plaan

Tabel A12/4.2.1.2.2

| Katsenõuded | Soojusliku väsimise katse |
| --- | --- |
| Pidurdamise viis | Järjestikused pidurdamised |
| Pidurdamiste arv | 250 või 300 (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.2.1.2.3.

  NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu. |
| Pidurduse jõumoment aeglustusel: | 3,0 m/s2 |
| Pidurdamine | |
| alates | 130 |
| kuni | 80 km/h |
| Algtemperatuur igal pidurdamisel | ≤ 50 °C |
| Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3 | Lubatud |

Katsenõuded

Soojusliku väsimise katse

Pidurdamise viis

Järjestikused pidurdamised

Pidurdamiste arv

250 või 300 (kumb on asjakohane) – vt punkti 4.2.1.2.3.

NB! Katse katkestatakse, kui tekib läbiv pragu.

Pidurduse jõumoment aeglustusel:

3,0 m/s2

Pidurdamine

alates

130

kuni

80 km/h

Algtemperatuur igal pidurdamisel

≤ 50 °C

Jahutamine vastavalt punktile 3.2.3

Lubatud

4.2.1.2.3.   Piduritrumli soojusliku väsimise katse tulemused

Katse on edukalt lõppenud, kui on sooritatud vähemalt 300 pidurdust ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui katse jooksul ei õnnestunud sooritada 300 tsüklit, kuid ilma kahjustuse või purunemiseta on sooritatud vähemalt 250 tsüklit, kordab tehniline teenistus katset uue varuosaga. Sellisel juhul peab selleks, et osa katse läbiks, mõlemas katses sooritatama üle 250 tsükli ilma kahjustuse või purunemiseta.

Kui ilma kahjustuse või purunemiseta sooritatakse vähem kui 250 pidurdust, tuleb teha katse originaalse osaga ja võrrelda tulemusi; kui originaalse osaga saadud tulemused ei ole paremad, siis loetakse katsetatav osa katse läbinuks.

Kahjustus tähendab siin järgmist:

| a) | hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest; |
| --- | --- |

a)

hõõrdepinna praod, mille pikkus ületab 2/3 hõõrdepinna teljesuunalisest mõõtmest;

| b) | hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani; |
| --- | --- |

b)

hõõrdepinna praod, mis ulatuvad trumli teljesuunalise välisservani;

| c) | trumli murdumine; |
| --- | --- |

c)

trumli murdumine;

| d) | igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda. |
| --- | --- |

d)

igasugused struktuuri kahjustused, mis on väljaspool hõõrdepinda.

4.2.2.   Piduritrumli suure koormuse katse

Suure koormuse katse tehakse samade katsenäidistega, mis alternatiivse dünamomeetri katses (vt käesoleva lisa punkti 3.3).

4.2.2.1.   O1- ja O2-kategooria sõidukid

4.2.2.1.1.   Piduritrumli suure koormuse katse tingimused

Vt eespool punkti 4.2.1.1.1.

4.2.2.1.2.   Piduritrumli suure koormuse katse plaan

Vt eespool punkti 4.2.2.2.2.

4.2.2.1.3.   Piduritrumli suure koormuse katse tulemused

Vt eespool punkti 4.2.2.2.3.

4.2.2.2.   O3- ja O4-kategooria sõidukid

4.2.2.2.1.   Piduritrumli suure koormuse katse tingimused

Vt eespool punkti 4.2.1.2.1.

4.2.2.2.2.   Piduritrumli suure koormuse katse plaan

Tabel A12/4.2.2.2.2

| Katsenõuded | Suure koormuse katse |
| --- | --- |
| Pidurdamise viis | Pidurdamine kuni seismajäämiseni |
| Pidurdamiste koguarv | 150 |
| Piduritrumli algtemperatuur igakordsel pidurdamisel | ≤ 100 °C |
| Pidurdamine | |
| alates | 60 km/h |
| kuni | 0 km/h |
| Pidurduse jõumoment aeglustusel: | 6 m/s2 |
| Jahutamine (ka kõrvalekalle punktist 3.2.3) | Lubatud |

Katsenõuded

Suure koormuse katse

Pidurdamise viis

Pidurdamine kuni seismajäämiseni

Pidurdamiste koguarv

150

Piduritrumli algtemperatuur igakordsel pidurdamisel

≤ 100 °C

Pidurdamine

alates

60 km/h

kuni

0 km/h

Pidurduse jõumoment aeglustusel:

6 m/s2

Jahutamine (ka kõrvalekalle punktist 3.2.3)

Lubatud

4.2.2.2.3.   Piduritrumli suure koormuse katse tulemused

Katse on edukas, kui piduritrummel ei pragune.

---

(1)  Katsemassi ja rehvi veereraadiuse valivad taotleja ja tehniline teenistus koos.

(2)  Katsemassi ja rehvi veereraadiuse valivad taotleja ja tehniline teenistus koos.

---

13. LISA

ASENDUSPIDURIKETASTE/-TRUMLITE KATSEPROTOKOLLI NÄIDIS

Asenduspiduriketaste/-trumlite eeskirja nr 90 kohase tüübikinnituse katseprotokoll nr ...

1.   Asenduspiduriketta/-trumli (1) üldine tehniline kirjeldus

1.1.   Taotleja (nimi ja aadress): ...

1.2.   Tootja (nimi ja aadress): ...

1.3.   Kaubanduslik nimetus: ...

1.4.   Asenduspiduriketta/-trumli kategooria: Originaalne / Samane / Võrdväärne / Originaalsega vahetatav (1)

1.5.   Piduriketta/-trumli (1) tüüp: ...

1.6.   Märgistus:

| | Tunnuskood | Märgistuse asukoht | Märgistamisviis |
| --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi või kaubamärk: | | | |
| Tunnustamise number | E2-90R02 Cxxxx/yyyy | | |
| | xxxx => Tüüp nr
  yyyy => Variant nr |
| Jälgitavuse andmed | | | |
| Ketta väikseim paksus / trumli suurim siseläbimõõt (1) | | | |

Tunnuskood

Märgistuse asukoht

Märgistamisviis

Tootja nimi või kaubamärk:

Tunnustamise number

E2-90R02 Cxxxx/yyyy

xxxx => Tüüp nr

yyyy => Variant nr

Jälgitavuse andmed

Ketta väikseim paksus / trumli suurim siseläbimõõt (1)

1.7.   Materjal

1.7.1.   Materjalirühm: ...

1.7.2.   Materjali alamrühm: (2) ...

1.8.   Kohaldamisulatus

Vähemalt järgmised andmed:

| Osa |
| --- |
| Varuosa | Originaalne osa |
| Variant | Osa number | Osa number | Tunnuskood |
| | | | |

Osa

Varuosa

Originaalne osa

Variant

Osa number

Osa number

Tunnuskood

| Mootorsõiduk (2) |
| --- |
| Mark | Sõidukitüüp | Kaubanduslik nimetus | Suurim brutomass | Suurim kiirus | Tootmisaasta |
| | | | | | |

Mootorsõiduk (2)

Mark

Sõidukitüüp

Kaubanduslik nimetus

Suurim brutomass

Suurim kiirus

Tootmisaasta

| Haagise telg (2) |
| --- |
| Mark | Telje tüüp | Kaubanduslik nimetus | Maksimaalne teljekoormus | Rehvi dünaamilise veereraadiuse mõõtude vahemik
  (suurim/väikseim) | |
| | | | | | |

Haagise telg (2)

Mark

Telje tüüp

Kaubanduslik nimetus

Maksimaalne teljekoormus

Rehvi dünaamilise veereraadiuse mõõtude vahemik

(suurim/väikseim)

| Pidur |
| --- |
| Asukoht | Pidurisadul (2) | Mõõtmed | Tootmisaasta |
| Ees | Taga |
| | | | | |

Pidur

Asukoht

Pidurisadul (2)

Mõõtmed

Tootmisaasta

Ees

Taga

1.9.   Lisaandmed (2)

2.   Katserühmad

2.1.   Mõõtmed katserühma kohta

2.1.1.   Ketta välisläbimõõt / trumli siseläbimõõt (1): ...

2.1.2.   Ketta paksus / trummelpiduriseadme laius (1): ...

2.2.   Suurim kineetilise energia suhtarv katserühmas eeskirja nr 90 punkti 5.3.6 kohaselt

Formula

2.3.   Ketta/trumli (1) materjal katserühmas: ...

3.   Katserühma tehnilised andmed

3.1.   Sõidukikatse

3.1.1.   Katsesõiduki andmed

3.1.1.1.   Sõiduki kategooria: ...

3.1.1.2.   Sõiduki tootja: ...

3.1.1.3.   Sõiduki mark:...

3.1.1.4.   Sõiduki tüüp ja kaubanduslik nimetus ...

3.1.1.5.   Sõiduki tootjatehase tähis: ...

3.1.1.6.   Sõiduki tüübikinnituse number: ...

3.1.1.7.   Mootori võimsus: ...

3.1.1.8.   Kiirus:

Sõiduki suurim kiirus vmax: ...

3.1.1.9.   Rehvid: ...

3.1.1.10.   Piduritorustiku konfiguratsioon/ehitus: ...

3.1.1.11.   Katsemassid

Esimene telg: ...

Teine telg: ...

.... telg: ...

3.1.1.12.   Pidur:

3.1.1.12.1.   Piduriketta/piduritrumli (1) näidis:

Originaalse varuosa tunnuskood: ...

Katserühm: ...

Osa number: ...

Varuosa mass: ...

Ketta välisläbimõõt / Trumli siseläbimõõt (1): ...

Efektiivne raadius re: ...

Hõõrdepinna laius: ...

Ketta paksus (nimipaksus) / Trumli välispinna laius (1): ...

3.1.1.12.2.   Pidurisadul/Trummelpiduriseade (1)

Tootja: ...

Tüüp: ...

Variant: ...

Osa number: ...

Ehitusviis: ...

Tehniliselt lubatud suurim jõumoment Cmax,e pidurihoova juures (pneumaatiline) / Piduritorustiku rõhk (pmax,e) (hüdrauliline) (1): ...

Piirjõumoment C0,e (pneumaatiline) / Piduritorustiku rõhk (hüdrauliline) (1): ...

le/ee suhe (pneumaatiline) / Kolvi läbimõõt (hüdrauliline) (1) .../...

Suurim pidurdamise jõumoment: ...

3.1.1.12.3.   Piduriklots / Piduri hõõrdkate (1)

Tootja: ...

Mark: ...

Tüüp: ...

Tüübikinnituse number (2): ...

Tähistus (nt osade numbrid): ...

Efektiivne pindala: ...

3.1.2.   Katseseade

3.1.2.1.   Aeglustus: ...

3.1.2.2.   Rõhk: ...

3.1.2.3.   Kiirus: ...

3.1.2.4.   Trumli/ketta temperatuur: ...

3.1.3.   Katserada:

3.1.3.1.   Asukoht: ...

3.1.3.2.   Pind: ...

3.1.3.3.   Seisund (nt kuiv/märg): ...

3.2.   Dünamomeetri katse

3.2.1.   Katseandmed

3.2.1.1.   Sõiduki kategooria: ...

3.2.1.2.   Dünaamiline veereraadius

Dünaamiline veereraadius RIner inertsimomendi arvutamiseks:

lisa 11/12 punkti 3.2.1 kohaselt ...

Dünaamiline veereraadius Rveh lisa 11/12 punkti 3.2.2 kohaselt: ...

3.2.1.3.   Massid ja inertsimomendid

Sõiduki registrimass: ...

X-i väärtused (esitelg): ...

Y väärtused (tagatelg): ...

Katsemass m: ...

Katseinertsimoment IAdj: ...

3.2.1.4.   Jahutamine ...

3.2.1.4.1.   Jahutusõhu voolukiirus I, II ja/või III tüübi (1) katsel ...

3.2.1.4.2.   Jahutusõhu voolukiirus muudel juhtudel:

3.2.1.5.   Kiirus

suurim kiirus vmax: ...

3.2.1.6.   Käivitusseade

Tootja: ...

Mark: ...

Tüüp: ...

Variant: ...

Efektiivpind (hüdraulilise korral) / ThA – valem (pneumaatilise korral) (1): ...

3.2.1.7.   Pidur

3.2.1.7.1.   Piduriketta/piduritrumli (1) näidis

Originaalse varuosa tunnuskood: ...

Katserühm: ...

Osa number: ...

Varuosa mass: ...

Ketta välisläbimõõt / Trumli siseläbimõõt (1): ...

Efektiivne raadius re: ...

Hõõrdepinna laius: ...

Ketta paksus (nimipaksus) / Trumli välispinna laius (1): ...

3.2.1.7.2.   Pidurisadul/Trummelpiduriseade (1)

Tootja: ...

Tüüp: ...

Variant: ...

Ehitusviis: ...

Tehniliselt lubatud suurim jõumoment Cmax,e pidurihoova juures (pneumaatiline) / Piduritorustiku rõhk (pmax,e) (hüdrauliline) (1): ...

Piirjõumoment C0,e (pneumaatiline) / Piduritorustiku rõhk (hüdrauliline) (1): ...

le/ee suhe (pneumaatiline) / Kolvi läbimõõt (hüdrauliline) (1) .../...

Suurim pidurdamise jõumoment: ...

Tunnusnumber: ...

3.2.1.7.3.   Piduriklots / Piduri hõõrdkate (1)

Tootja: ...

Mark: ...

Tüüp: ...

Tüübikinnituse number (2): ...

Tunnuskood: ...

Laius be: ...

Paksus de: ...

Efektiivne pindala: ...

Kinnitusviis: ...

4.   Katsetulemuste registreerimine

4.1.   Geomeetriline kontrollimine ...

Joonise number ja väljaanne: ...

4.2.   Materjali kontrollimine ...

4.3.   Tasakaalunõuete kontrollimine ...

4.4.   Kulumisnõude märgistuse kontrollimine ...

4.5.   Kas sõiduki katse või dünamomeetri katse alternatiivina (1)

4.5.1.   Pidurite toimivuse näitajad

4.5.1.1.   Sõidupiduri näitajad kategooriate M ja N (2) puhul

| | 0
  Lahutatud (2) | 0
  Ühendatud | I |
| --- | --- | --- | --- |
| Näidiste arv | | | | |
| 11. lisa punkt: | 2.2.1/3.4.1 (1) | 2.2.2/3.4.4 (1) | 2.2.3/3.4.2 (1) | |
| Katsekiirus | | | | | |
| Algkiirus | km/h | | | | |
| Lõppkiirus | km/h | | | | |
| Pidurikambri rõhk pe | kPa | | | | |
| Pidurduste arv | — | | | | |
| Ühe pidurdustsükli kestus | s | | | | |
| Pidurdusjõud 0,5 · Te | daN | | | | |
| Suhteline aeglustus 0,5 · Te / 9,81 · m
  (m – katsemass) | — | | | | |
| Pidurikambri käigupikkus se | mm | | | | |
| Pidurihoova piirjõumoment | | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

0

Lahutatud (2)

0

Ühendatud

I

Näidiste arv

11. lisa punkt:

2.2.1/3.4.1 (1)

2.2.2/3.4.4 (1)

2.2.3/3.4.2 (1)

Katsekiirus

Algkiirus

km/h

Lõppkiirus

km/h

Pidurikambri rõhk pe

kPa

Pidurduste arv

—

Ühe pidurdustsükli kestus

s

Pidurdusjõud 0,5 · Te

daN

Suhteline aeglustus 0,5 · Te / 9,81 · m

(m – katsemass)

—

Pidurikambri käigupikkus se

mm

Pidurihoova piirjõumoment

Ce

Nm

C0,e

Nm

Vaba liikumine: ...

4.5.1.2.   Sõidupiduri toimivuse näitajad kategooriate M2, M3, N2 ja N3
   (2) puhul

| Katse tüüp | 0 | II |
| --- | --- | --- |
| Näidise number | | | |
| 11. lisa punkt: | 2.2.1/3.4.1 (1) | 2.2.4/3.4.3 (1) | |
| Katsekiirus | | | | |
| Pidurikambri rõhk pe | kPa | | | |
| Pidurduste arv | — | | | |
| Ühe pidurdustsükli kestus | s | | | |
| Pidurdusjõud 0,5 · Te | daN | | | |
| Suhteline aeglustus 0,5 · Te / 9,81 · m
  (m – katsemass) | — | | | |
| Pidurikambri käigupikkus se | mm | | | |
| Pidurihoova piirjõumoment | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

Katse tüüp

0

II

Näidise number

11. lisa punkt:

2.2.1/3.4.1 (1)

2.2.4/3.4.3 (1)

Katsekiirus

Pidurikambri rõhk pe

kPa

Pidurduste arv

—

Ühe pidurdustsükli kestus

s

Pidurdusjõud 0,5 · Te

daN

Suhteline aeglustus 0,5 · Te / 9,81 · m

(m – katsemass)

—

Pidurikambri käigupikkus se

mm

Pidurihoova piirjõumoment

Ce

Nm

C0,e

Nm

Liikumisvabadus: ...

4.5.1.3.   Sõidupiduri toimivuse näitajad kategooriate O1, O2 ja O3
   (2) puhul

| Katse tüüp | 0 | I |
| --- | --- | --- |
| Näidise number | | | |
| 12. lisa punkt: | 2.2.1/3.4.1 (1) | 2.2.2/3.4.2 (1) | |
| Katsekiirus | | | | |
| Pidurikambri rõhk pe | kPa | | | |
| Pidurduste arv | — | | | |
| Ühe pidurdustsükli kestus | s | | | |
| Pidurdusjõud 0,5Te | daN | | | |
| Suhteline aeglustus 0,5Te / 9,81 · m
  (m – katsemass) | — | | | |
| Pidurikambri käigupikkus se | mm | | | |
| Pidurihoova piirjõumoment | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

Katse tüüp

0

I

Näidise number

12. lisa punkt:

2.2.1/3.4.1 (1)

2.2.2/3.4.2 (1)

Katsekiirus

Pidurikambri rõhk pe

kPa

Pidurduste arv

—

Ühe pidurdustsükli kestus

s

Pidurdusjõud 0,5Te

daN

Suhteline aeglustus 0,5Te / 9,81 · m

(m – katsemass)

—

Pidurikambri käigupikkus se

mm

Pidurihoova piirjõumoment

Ce

Nm

C0,e

Nm

Liikumisvabadus:...

4.5.1.4.   Sõidupiduri toimivuse näitajad O4-kategooria (2) puhul

| Katse tüüp | 0 | III |
| --- | --- | --- |
| Näidise number | | | |
| 12. lisa punkt: | 2.2.1/3.4.1 (1) | 2.2.3/3.4.3 (1) | |
| Katsekiirus | | | | |
| Algkiirus | km/h | | | |
| Lõppkiirus | km/h | | | |
| Pidurikambri rõhk pe | kPa | | | |
| Pidurduste arv | — | | | |
| Ühe pidurdustsükli kestus | s | | | |
| Pidurdusjõud 0,5Te | daN | | | |
| Suhteline aeglustus 0,5Te / 9,81 · m
  (m – katsemass) | — | | | |
| Pidurikambri käigupikkus se | mm | | | |
| Pidurihoova piirjõumoment | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

Katse tüüp

0

III

Näidise number

12. lisa punkt:

2.2.1/3.4.1 (1)

2.2.3/3.4.3 (1)

Katsekiirus

Algkiirus

km/h

Lõppkiirus

km/h

Pidurikambri rõhk pe

kPa

Pidurduste arv

—

Ühe pidurdustsükli kestus

s

Pidurdusjõud 0,5Te

daN

Suhteline aeglustus 0,5Te / 9,81 · m

(m – katsemass)

—

Pidurikambri käigupikkus se

mm

Pidurihoova piirjõumoment

Ce

Nm

C0,e

Nm

Vaba liikumine: ...

4.5.1.5.   Seisupiduri toimivuse näitajad (2): ...

4.5.1.6.   Dünaamilised hõõrdumisnäitajad Joonis: aeglustuse sõltuvus rõhust

4.6.   Vastupidavuse katsed

4.6.1.   Soojusliku väsimise katse:

| Näidis nr | Kahjustusteta kulgenud tsüklid:
  Vastavalt lisa 11 punktidele 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3
  Vastavalt lisa 12 punktidele 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1) |
| --- | --- |
| | |
| | |

Näidis nr

Kahjustusteta kulgenud tsüklid:

Vastavalt lisa 11 punktidele 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3

Vastavalt lisa 12 punktidele 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1)

4.6.2.   Suure koormuse katse:

| Näidis nr | Kahjustusteta kulgenud tsüklid:
  Vastavalt lisa 11 punktidele 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3
  Vastavalt lisa 12 punktidele 4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1) |
| --- | --- |
| | |
| | |

Näidis nr

Kahjustusteta kulgenud tsüklid:

Vastavalt lisa 11 punktidele 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3

Vastavalt lisa 12 punktidele 4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1)

5.   Katsedokumendid

6.   Liited

Liide ...

7.   Katse kuupäev: ...

8.   See katse on tehtud ja katsetulemused esitatud vastavalt eeskirjale nr 90 (mida on viimati muudetud 02-seeria muudatustega).

Katse teinud tehniline teenistus

Allkiri: ... Kuupäev: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Vajaduse korral.

---