# Euroopan unionin L 202/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.202.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 202 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta28. heinäkuu 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.202.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 202

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta28. heinäkuu 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2012/442/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012, ETA:n sekakomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamiseen | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 689/2012, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012, yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa tarkoitetuista alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 415/2007 muuttamisesta | 5 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 690/2012, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 13 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 691/2012, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/2012 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 15 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2012/443/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2012, osoitettu Espanjalle rahoitusvakauden vahvistamiseksi toteutettavista erityisistä toimenpiteistä | 17 |
| | | 2012/444/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Banka Slovenijen ulkopuolisten tilintarkastajien osalta | 21 |
| | | 2012/445/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012, DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Unkarin kanssa | 22 |
| | | 2012/446/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012, sormenjälkitietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Unkarin kanssa | 23 |
| | | 2012/447/EU |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012, Tanskalle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 75 artiklasta poikkeava erityistoimenpide | 24 |
| | | 2012/448/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2012, ekologisista arviointiperusteista EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sanomalehtipaperille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4693)

   (
  1
  ) | 26 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2012/442/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012, ETA:n sekakomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamiseen

1

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 689/2012, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012, yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa tarkoitetuista alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 415/2007 muuttamisesta

5

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 690/2012, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

13

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 691/2012, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/2012 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

15

PÄÄTÖKSET

2012/443/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2012, osoitettu Espanjalle rahoitusvakauden vahvistamiseksi toteutettavista erityisistä toimenpiteistä

17

2012/444/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012, kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Banka Slovenijen ulkopuolisten tilintarkastajien osalta

21

2012/445/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012, DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Unkarin kanssa

22

2012/446/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012, sormenjälkitietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Unkarin kanssa

23

2012/447/EU

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012, Tanskalle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 75 artiklasta poikkeava erityistoimenpide

24

2012/448/EU

*

Komission päätös, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2012, ekologisista arviointiperusteista EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sanomalehtipaperille
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4693)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4693)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 28.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012,

ETA:n sekakomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamiseen

(2012/442/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan ja 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan talousalueesta tehty sopimus (2), jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan talousalueesta tehty sopimus (2), jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

| (2) | ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen liitettä II. |
| --- | --- |

(2)

ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen liitettä II.

| (3) | ETA-sopimuksen liitteeseen II sisältyy teknisiä määräyksiä, standardeja, testausta ja varmentamista koskevia määräyksiä ja järjestelyjä. |
| --- | --- |

(3)

ETA-sopimuksen liitteeseen II sisältyy teknisiä määräyksiä, standardeja, testausta ja varmentamista koskevia määräyksiä ja järjestelyjä.

| (4) | Unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2012, 2013 ja 2014 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi 7 päivänä joulukuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1274/2011 (3) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(4)

Unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2012, 2013 ja 2014 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi 7 päivänä joulukuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1274/2011 (3) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (5) | Yhteensovitetusta monivuotisesta yhteisön valvontaohjelmasta vuosiksi 2009, 2010 ja 2011 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi 5 päivänä joulukuuta 2008 annettu komission asetus (EY) N:o 1213/2008 (4) on otettu osaksi ETA-sopimusta tietyin ETA:n EFTA-valtioihin sovellettavin mukautuksin. |
| --- | --- |

(5)

Yhteensovitetusta monivuotisesta yhteisön valvontaohjelmasta vuosiksi 2009, 2010 ja 2011 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi 5 päivänä joulukuuta 2008 annettu komission asetus (EY) N:o 1213/2008 (4) on otettu osaksi ETA-sopimusta tietyin ETA:n EFTA-valtioihin sovellettavin mukautuksin.

| (6) | Koska asetus (EY) N:o 1213/2008 on kumottu ja se olisi sen johdosta poistettava ETA-sopimuksesta, nämä mukautukset olisi siirrettävä asetukseen (EU) N:o 1274/2011. Mukautukset koskevat niiden torjunta-aineiden lukumäärää, joita Islannin on valvottava, ja niiden näytteiden lukumäärää, jotka Islannin ja Norjan on otettava ja analysoitava kunkin tuotteen osalta; mukautuksilla otetaan huomioon erityisesti Islannin rajallinen laboratoriokapasiteetti. |
| --- | --- |

(6)

Koska asetus (EY) N:o 1213/2008 on kumottu ja se olisi sen johdosta poistettava ETA-sopimuksesta, nämä mukautukset olisi siirrettävä asetukseen (EU) N:o 1274/2011. Mukautukset koskevat niiden torjunta-aineiden lukumäärää, joita Islannin on valvottava, ja niiden näytteiden lukumäärää, jotka Islannin ja Norjan on otettava ja analysoitava kunkin tuotteen osalta; mukautuksilla otetaan huomioon erityisesti Islannin rajallinen laboratoriokapasiteetti.

| (7) | Sen vuoksi ETA-sopimuksen liite II olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi ETA-sopimuksen liite II olisi muutettava.

| (8) | ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(8)

ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

ETA:n sekakomiteassa esitettävä Euroopan unionin kanta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn luonnokseen ETA:n sekakomitean päätöksekstä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  EUVL L 325, 8.12.2011, s. 24.

3

(4)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 9.

4

---

LUONNOS

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o .../...,

annettu ...,

ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | ETA-sopimuksen liite II muutettiin ... päivänä ... kuuta ... annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o ... (1). |
| --- | --- |

(1)

ETA-sopimuksen liite II muutettiin ... päivänä ... kuuta ... annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o ... (1).

| (2) | Unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2012, 2013 ja 2014 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi 7 päivänä joulukuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1274/2011 (2) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2012, 2013 ja 2014 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi 7 päivänä joulukuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1274/2011 (2) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (3) | Yhteensovitetusta monivuotisesta yhteisön valvontaohjelmasta vuosiksi 2009, 2010 ja 2011 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi 5 päivänä joulukuuta 2008 annettu komission asetus (EY) N:o 1213/2008 (3), joka on otettu osaksi ETA-sopimusta, on korvattu Euroopan unionissa ja olisi näin ollen poistettava ETA-sopimuksesta. |
| --- | --- |

(3)

Yhteensovitetusta monivuotisesta yhteisön valvontaohjelmasta vuosiksi 2009, 2010 ja 2011 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi 5 päivänä joulukuuta 2008 annettu komission asetus (EY) N:o 1213/2008 (3), joka on otettu osaksi ETA-sopimusta, on korvattu Euroopan unionissa ja olisi näin ollen poistettava ETA-sopimuksesta.

| (4) | Tässä päätöksessä on kyse elintarvikkeita koskevasta lainsäädännöstä. Elintarvikkeita koskevaa lainsäädäntöä ei sovelleta Liechtensteiniin niin kauan kuin Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen soveltaminen on laajennettu koskemaan Liechtensteinia, kuten ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun johdannossa tarkemmin todetaan. Tätä päätöstä ei näin sen vuoksi sovelleta Liechtensteiniin, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä on kyse elintarvikkeita koskevasta lainsäädännöstä. Elintarvikkeita koskevaa lainsäädäntöä ei sovelleta Liechtensteiniin niin kauan kuin Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen soveltaminen on laajennettu koskemaan Liechtensteinia, kuten ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun johdannossa tarkemmin todetaan. Tätä päätöstä ei näin sen vuoksi sovelleta Liechtensteiniin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan ETA-sopimuksen liitteessä II oleva XII luku seuraavasti:

| 1. | Poistetaan 54zzzzb kohdan (komission asetus (EY) N:o 1213/2008) teksti. |
| --- | --- |

1.

Poistetaan 54zzzzb kohdan (komission asetus (EY) N:o 1213/2008) teksti.

| 2. | Lisätään 65 kohdan (komission asetus (EU) N:o 1171/2011) jälkeen seuraava:






  ’66. | 32011 R 1274: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1274/2011, annettu 7 päivänä joulukuuta 2011, unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2012, 2013 ja 2014 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi (EUVL L 325, 8.12.2011, s. 24). |
| --- | --- | --- |

2.

Lisätään 65 kohdan (komission asetus (EU) N:o 1171/2011) jälkeen seuraava:

’66.

32011 R 1274: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1274/2011, annettu 7 päivänä joulukuuta 2011, unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2012, 2013 ja 2014 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi (EUVL L 325, 8.12.2011, s. 24).

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:

| 1. | Lisätään 1 artiklaan seuraava:
  ”Islanti voi vuosina 2012, 2013 ja 2014 jatkaa samojen 61:n torjunta-aineen näytteenottoa ja analysointia, joita se on seurannut markkinoillaan vuonna 2011 olleissa elintarvikkeissa.” |
| --- | --- |

1.

Lisätään 1 artiklaan seuraava:

”Islanti voi vuosina 2012, 2013 ja 2014 jatkaa samojen 61:n torjunta-aineen näytteenottoa ja analysointia, joita se on seurannut markkinoillaan vuonna 2011 olleissa elintarvikkeissa.”

| 2. | Lisätään liitteessä II olevaan 5 kohtaan seuraava:






  ”IS | 12 (*)
  15 (**) |
| --- | --- | --- |
| NO | 12 (*)
  15 (**)” ” |

2.

Lisätään liitteessä II olevaan 5 kohtaan seuraava:

”IS

12 (*)

15 (**)

NO

12 (*)

15 (**)” ”

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1274/2011 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan ... päivänä ... kuuta ..., jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

ETA:n sekakomitean sihteerit

---

(1)  EUVL L ...

1

(2)  EUVL L 325, 8.12.2011, s. 24.

2

(3)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 9.

3

(4)  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]

4

---

ASETUKSET

| 28.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 689/2012,

annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012,

yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa tarkoitetuista alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 415/2007 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa tarkoitetuista alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä 13 päivänä maaliskuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 415/2007 (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetusta (EY) N:o 415/2007 on tarpeen muuttaa, jotta säilytettäisiin yhteentoimivuus meriliikenteen hallinta- ja tiedotuspalvelujen ja siten myös meriliikenteen alusten automaattisen tunnistusjärjestelmän AIS:n kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetusta (EY) N:o 415/2007 on tarpeen muuttaa, jotta säilytettäisiin yhteentoimivuus meriliikenteen hallinta- ja tiedotuspalvelujen ja siten myös meriliikenteen alusten automaattisen tunnistusjärjestelmän AIS:n kanssa.

| (2) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sisävesiväylien tavara- ja matkustajaliikenteeseen myönnettyjen kansallisten pätevyyskirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta 16 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/672/ETY (3) 7 artiklan nojalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(2)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sisävesiväylien tavara- ja matkustajaliikenteeseen myönnettyjen kansallisten pätevyyskirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta 16 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/672/ETY (3) 7 artiklan nojalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 415/2007 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän asetuksen noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet viimeistään kahdentoista kuukauden kuluttua sen voimaantulosta.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 152.

1

(2)  EUVL L 105, 23.4.2007, s. 35.

2

(3)  EYVL L 373, 31.12.1991, s. 29.

3

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 415/2007 liite seuraavasti:

| 1) | Lisätään sisällysluetteloon kohta seuraavasti:






  ”2.3.9 | Tyyppihyväksyntä”. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään sisällysluetteloon kohta seuraavasti:

”2.3.9

Tyyppihyväksyntä”.

| 2) | Muutetaan kohta ”KIRJALLISUUSVIITTEET” seuraavasti:






  a) | Korvataan kymmenes ja yhdestoista rivi seuraavasti:







  Asiakirjan nimi | Organisaatio | Julkaisupäivä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Suositus ITU-R M.1371, ’Technical characteristics for a universal shipborne automatic identification system using time division multiple access in the VHF maritime mobile band’ | ITU | 2001 |
| Kansainvälinen standardi IEC 61993, ’Maritime navigation and radio communication equipment and systems – Automatic Identification System, Part 2: Class A shipborne equipment of the universal automatic identification system (AIS)’ | IEC | 2002” |

2)

Muutetaan kohta ”KIRJALLISUUSVIITTEET” seuraavasti:

a)

Korvataan kymmenes ja yhdestoista rivi seuraavasti:

Asiakirjan nimi

Organisaatio

Julkaisupäivä

”Suositus ITU-R M.1371, ’Technical characteristics for a universal shipborne automatic identification system using time division multiple access in the VHF maritime mobile band’

ITU

2001

Kansainvälinen standardi IEC 61993, ’Maritime navigation and radio communication equipment and systems – Automatic Identification System, Part 2: Class A shipborne equipment of the universal automatic identification system (AIS)’

IEC

2002”

| b) | Lisätään rivi seuraavasti:







  Asiakirjan nimi | Organisaatio | Julkaisupäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Technical guidelines on Inland AIS | Expert group on vessel tracking and tracing” | |

b)

Lisätään rivi seuraavasti:

Asiakirjan nimi

Organisaatio

Julkaisupäivä

”Technical guidelines on Inland AIS

Expert group on vessel tracking and tracing”

| 3) | Korvataan kohdan 2.2 toiseksi viimeinen kappale seuraavasti:
  ”Kun on kyse liikkuvista aluksista, taktisen tason dynaamisten tietojen päivitysnopeutta voidaan vaihtaa SOLAS-toimintatilan ja sisävesitoimintatilan välillä. Sisävesitoimintatilassa sitä voidaan lisätä enintään 2 sekuntiin. Jos alus on ankkuroitu, suosituksena on päivittää tiedot useamman minuutin väliajoin tai tietojen muuttuessa.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan kohdan 2.2 toiseksi viimeinen kappale seuraavasti:

”Kun on kyse liikkuvista aluksista, taktisen tason dynaamisten tietojen päivitysnopeutta voidaan vaihtaa SOLAS-toimintatilan ja sisävesitoimintatilan välillä. Sisävesitoimintatilassa sitä voidaan lisätä enintään 2 sekuntiin. Jos alus on ankkuroitu, suosituksena on päivittää tiedot useamman minuutin väliajoin tai tietojen muuttuessa.”

| 4) | Lisätään kohtaan 2.3.1 virke seuraavasti:
  ”Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmän rakenteessa on otettava huomioon sisävesiliikenteen AIS-järjestelmää koskevat tekniset ohjeet (’Technical guidelines on Inland AIS’), jotka laatii ja joita ylläpitää alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiä käsittelevä asiantuntijaryhmä (Expert group on vessel tracking and tracing) (1). |
| --- | --- |

4)

Lisätään kohtaan 2.3.1 virke seuraavasti:

”Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmän rakenteessa on otettava huomioon sisävesiliikenteen AIS-järjestelmää koskevat tekniset ohjeet (’Technical guidelines on Inland AIS’), jotka laatii ja joita ylläpitää alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiä käsittelevä asiantuntijaryhmä (Expert group on vessel tracking and tracing) (1).

| 5) | Poistetaan kohdassa 2.3.2.1 olevan taulukon viimeinen rivi. |
| --- | --- |

5)

Poistetaan kohdassa 2.3.2.1 olevan taulukon viimeinen rivi.

| 6) | Muutetaan kohta 2.3.2.3 seuraavasti:






  a) | Poistetaan taulukon kolmas rivi. |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan kohta 2.3.2.3 seuraavasti:

a)

Poistetaan taulukon kolmas rivi.

| b) | Lisätään rivi seuraavasti:






  ”Lastattu/lastaamaton alus | (Laajennus sisävesiliikenteen AIS:ää varten)” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään rivi seuraavasti:

”Lastattu/lastaamaton alus

(Laajennus sisävesiliikenteen AIS:ää varten)”

| 7) | Muutetaan kohdassa 2.3.2.4 ensimmäisen taulukon, jonka otsikko on ”ETA sululle/sillalle/terminaaliin”, neljäs rivi seuraavasti:






  ”Aluksen suurin nykyinen korkeus vedenpinnasta | (Laajennus sisävesiliikenteen AIS:ää varten)” |
| --- | --- | --- |

7)

Muutetaan kohdassa 2.3.2.4 ensimmäisen taulukon, jonka otsikko on ”ETA sululle/sillalle/terminaaliin”, neljäs rivi seuraavasti:

”Aluksen suurin nykyinen korkeus vedenpinnasta

(Laajennus sisävesiliikenteen AIS:ää varten)”

| 8) | Muutetaan kohta 2.3.3 seuraavasti:






  a) | Korvataan toinen kappale seuraavasti:
  ”Kun on kyse sisävesialueilla liikkuvista aluksista, dynaamisten tietojen raportointinopeutta voidaan vaihdella SOLAS-toimintatilan ja sisävesitoimintatilan välillä. Sisävesitoimintatilassa sitä voidaan lisätä enintään 2 sekuntiin. Sekaliikennealueilla, kuten merisatamissa, toimivaltaisella viranomaisella on oltava mahdollisuus pienentää dynaamisten tietojen raportointitiheyttä, jotta sisävesialusten ja SOLAS-alusten ilmoitustoiminta olisi tasapainossa. Ilmoituskäytäntöä on voitava vaihtaa tukiaseman antamalla TDMA-komennolla (TDMA-kauko-ohjauksella tapahtuva automaattinen vaihto käyttämällä sanomaa 23) sekä aluksella olevan järjestelmän avulla (kuten MKD- tai ECDIS-järjestelmän tai tietokoneen avulla) rajapinnan välityksellä esimerkiksi IEC 61162 -standardin mukaisesti (aluksella olevan järjestelmän komennolla tapahtuva automaattinen vaihto). Kun on kyse staattisista ja matkakohtaisista tiedoista, suosituksena on, että raportointiväli on useita minuutteja tai että tiedot ilmoitetaan pyynnöstä tai niiden muuttuessa.” |
| --- | --- | --- |

8)

Muutetaan kohta 2.3.3 seuraavasti:

a)

Korvataan toinen kappale seuraavasti:

”Kun on kyse sisävesialueilla liikkuvista aluksista, dynaamisten tietojen raportointinopeutta voidaan vaihdella SOLAS-toimintatilan ja sisävesitoimintatilan välillä. Sisävesitoimintatilassa sitä voidaan lisätä enintään 2 sekuntiin. Sekaliikennealueilla, kuten merisatamissa, toimivaltaisella viranomaisella on oltava mahdollisuus pienentää dynaamisten tietojen raportointitiheyttä, jotta sisävesialusten ja SOLAS-alusten ilmoitustoiminta olisi tasapainossa. Ilmoituskäytäntöä on voitava vaihtaa tukiaseman antamalla TDMA-komennolla (TDMA-kauko-ohjauksella tapahtuva automaattinen vaihto käyttämällä sanomaa 23) sekä aluksella olevan järjestelmän avulla (kuten MKD- tai ECDIS-järjestelmän tai tietokoneen avulla) rajapinnan välityksellä esimerkiksi IEC 61162 -standardin mukaisesti (aluksella olevan järjestelmän komennolla tapahtuva automaattinen vaihto). Kun on kyse staattisista ja matkakohtaisista tiedoista, suosituksena on, että raportointiväli on useita minuutteja tai että tiedot ilmoitetaan pyynnöstä tai niiden muuttuessa.”

| b) | Korvataan taulukon 2.1 yhdeksäs rivi seuraavasti:






  Aluksen liiketila | Nimellinen raportointiväli |
| --- | --- | --- |
| ”Alus sisävesitoimintatilassa, liikkuu (2) | Arvo annettu 2 sekunnin ja 10 sekunnin väliltä” |

b)

Korvataan taulukon 2.1 yhdeksäs rivi seuraavasti:

Aluksen liiketila

Nimellinen raportointiväli

”Alus sisävesitoimintatilassa, liikkuu (2)

Arvo annettu 2 sekunnin ja 10 sekunnin väliltä”

| c) | Lisätään virke seuraavasti:
  ”Huomautus: Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmän liikkuva asema toimii joko sisävesitoimintatilassa (ryhmänmääritys sanomalla 23) tai SOLAS-toimintatilassa (autonominen tila, ei ryhmänmääritystä aktiivisena).” |
| --- | --- |

c)

Lisätään virke seuraavasti:

”Huomautus: Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmän liikkuva asema toimii joko sisävesitoimintatilassa (ryhmänmääritys sanomalla 23) tai SOLAS-toimintatilassa (autonominen tila, ei ryhmänmääritystä aktiivisena).”

| 9) | Korvataan kohdan 2.3.4 ensimmäinen kappale seuraavasti:
  ”Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmän tekninen ratkaisu perustuu samoihin teknisiin standardeihin kuin IMOn SOLAS-AIS-järjestelmä (suositus ITU-R M.1371, standardi IEC 61993).” |
| --- | --- |

9)

Korvataan kohdan 2.3.4 ensimmäinen kappale seuraavasti:

”Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmän tekninen ratkaisu perustuu samoihin teknisiin standardeihin kuin IMOn SOLAS-AIS-järjestelmä (suositus ITU-R M.1371, standardi IEC 61993).”

| 10) | Korvataan kohta 2.3.5 seuraavasti:
  ”2.3.5   Yhteensopivuus IMOn A-luokan transpondereiden kanssa

  Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmän transpondereiden on oltava IMOn A-luokan transpondereita koskevien vaatimusten mukaisia: niillä on voitava vastaanottaa ja käsitellä kaikkia IMOn AIS-järjestelmän sanomia (suosituksen ITU-R M.1371 ja IALAn kyseisestä suosituksesta laatimien teknisten selvennysten mukaisesti) ja myös näiden teknisten eritelmien kohdassa 2.4 määriteltyjä sanomia.
  Sisävesiliikenteen AIS-transpondereilla ei tarvitse olla DSC-siirto-ominaisuutta (tx) eikä MKD:tä, mutta MKD-toiminnallisuus sekä DSC-kanavaohjaustoiminnallisuus ovat pakollisia. Valmistajat voivat poistaa A-luokan transpondereista vastaavat laitteistot ja ohjelmistot.” |
| --- | --- |

10)

Korvataan kohta 2.3.5 seuraavasti:

”2.3.5   Yhteensopivuus IMOn A-luokan transpondereiden kanssa

Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmän transpondereiden on oltava IMOn A-luokan transpondereita koskevien vaatimusten mukaisia: niillä on voitava vastaanottaa ja käsitellä kaikkia IMOn AIS-järjestelmän sanomia (suosituksen ITU-R M.1371 ja IALAn kyseisestä suosituksesta laatimien teknisten selvennysten mukaisesti) ja myös näiden teknisten eritelmien kohdassa 2.4 määriteltyjä sanomia.

Sisävesiliikenteen AIS-transpondereilla ei tarvitse olla DSC-siirto-ominaisuutta (tx) eikä MKD:tä, mutta MKD-toiminnallisuus sekä DSC-kanavaohjaustoiminnallisuus ovat pakollisia. Valmistajat voivat poistaa A-luokan transpondereista vastaavat laitteistot ja ohjelmistot.”

| 11) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”2.3.9   Tyyppihyväksyntä

  Sisävesiliikenteen AIS-laitteet on tyyppihyväksyttävä osoitukseksi siitä, että ne ovat näiden teknisten eritelmien mukaisia.” |
| --- | --- |

11)

Lisätään kohta seuraavasti:

”2.3.9   Tyyppihyväksyntä

Sisävesiliikenteen AIS-laitteet on tyyppihyväksyttävä osoitukseksi siitä, että ne ovat näiden teknisten eritelmien mukaisia.”

| 12) | Muutetaan kohta 2.4.1 seuraavasti:






  a) | Korvataan kohdan 2.4.1 otsikko seuraavasti:
  ”2.4.1   Sanoma 1, 2, 3: sijainti-ilmoitukset (ITU-R 1371)”. |
| --- | --- | --- |

12)

Muutetaan kohta 2.4.1 seuraavasti:

a)

Korvataan kohdan 2.4.1 otsikko seuraavasti:

”2.4.1   Sanoma 1, 2, 3: sijainti-ilmoitukset (ITU-R 1371)”.

| b) | Korvataan taulukon 2.2 toiseksi viimeinen rivi seuraavasti:







  Parametri | Bittejä | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Viestintätila | 19 | Ks. ITU-R M.1371” |

b)

Korvataan taulukon 2.2 toiseksi viimeinen rivi seuraavasti:

Parametri

Bittejä

Kuvaus

”Viestintätila

19

Ks. ITU-R M.1371”

| 13) | Korvataan kohdan 2.4.2 otsikko seuraavasti:
  ”2.4.2.   Sanoma 5: alusta koskevat staattiset ja matkakohtaiset tiedot (ITU-R 1371)”. |
| --- | --- |

13)

Korvataan kohdan 2.4.2 otsikko seuraavasti:

”2.4.2.   Sanoma 5: alusta koskevat staattiset ja matkakohtaiset tiedot (ITU-R 1371)”.

| 14) | Muutetaan kohta 2.4.3 seuraavasti:






  a) | Korvataan kohdan 2.4.3 otsikko seuraavasti:
  ”2.4.3   Sanoma 23: ryhmänmäärityskomento (ITU-R M.1371)”. |
| --- | --- | --- |

14)

Muutetaan kohta 2.4.3 seuraavasti:

a)

Korvataan kohdan 2.4.3 otsikko seuraavasti:

”2.4.3   Sanoma 23: ryhmänmäärityskomento (ITU-R M.1371)”.

| b) | Lisätään kappale ennen taulukkoa 2.4 seuraavasti:
  ”Ryhmänmäärityskomennon lähettää ohjaavana yksikkönä toimiva tukiasema. Viestillä ohjataan siirtyviä asemia määritellyllä alueella ja ’Alus- ja lastityyppi’- tai ’Asematyyppi’-parametriin perustuvan valinnan pohjalta. Vastaanottavan aseman on tulkittava kaikkia sektorikenttiä samanaikaisesti. Sen on ohjattava seuraavia liikkuvan aseman toimintaparametreja: lähetys-/vastaanottotila, raportointiväli sekä hiljaisen jakson kesto.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään kappale ennen taulukkoa 2.4 seuraavasti:

”Ryhmänmäärityskomennon lähettää ohjaavana yksikkönä toimiva tukiasema. Viestillä ohjataan siirtyviä asemia määritellyllä alueella ja ’Alus- ja lastityyppi’- tai ’Asematyyppi’-parametriin perustuvan valinnan pohjalta. Vastaanottavan aseman on tulkittava kaikkia sektorikenttiä samanaikaisesti. Sen on ohjattava seuraavia liikkuvan aseman toimintaparametreja: lähetys-/vastaanottotila, raportointiväli sekä hiljaisen jakson kesto.”

| c) | Korvataan taulukon 2.4 yhdeksäs ja kymmenes rivi seuraavasti:







  Parametri | Bittejä | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Asematyyppi | 4 | 0 = kaikentyyppiset liikkuvat asemat (oletusarvo); 1 = ainoastaan A-luokan liikkuvat asemat; 2 = kaikentyyppiset B-luokan liikkuvat asemat; 3 = lentoetsintä- ja -pelastustyössä käytettävä liikkuva asema; 4 = ainoastaan B-luokan liikkuvat ’SO’-asemat; 5 = aluksella oleva B-luokan liikkuva ’CS’-asema (vain IEC62287); 6 = sisävedet; 7–9 = alueelliseen käyttöön ja 10–15 = myöhempään käyttöön |
| Alus- ja lastityyppi | 8 | 0 = kaikki tyypit (oletusarvo)
  1...99 ks. suosituksen ITU-R M.1371-3 liitteen 8 taulukko 50
  100...199 varattu alueelliseen käyttöön
  200...255 varattu myöhempään käyttöön” |

c)

Korvataan taulukon 2.4 yhdeksäs ja kymmenes rivi seuraavasti:

Parametri

Bittejä

Kuvaus

”Asematyyppi

4

0 = kaikentyyppiset liikkuvat asemat (oletusarvo); 1 = ainoastaan A-luokan liikkuvat asemat; 2 = kaikentyyppiset B-luokan liikkuvat asemat; 3 = lentoetsintä- ja -pelastustyössä käytettävä liikkuva asema; 4 = ainoastaan B-luokan liikkuvat ’SO’-asemat; 5 = aluksella oleva B-luokan liikkuva ’CS’-asema (vain IEC62287); 6 = sisävedet; 7–9 = alueelliseen käyttöön ja 10–15 = myöhempään käyttöön

Alus- ja lastityyppi

8

0 = kaikki tyypit (oletusarvo)

1...99 ks. suosituksen ITU-R M.1371-3 liitteen 8 taulukko 50

100...199 varattu alueelliseen käyttöön

200...255 varattu myöhempään käyttöön”

| d) | Korvataan taulukon 2.5 kymmenes, yhdestoista ja kahdestoista rivi seuraavasti:






  ”Raportointiväli”-kentän asetus | Sanoman 18 raportointiväli |
| --- | --- | --- |
| ”9 | Seuraava lyhyempi raportointiväli |
| 10 | Seuraava pitempi raportointiväli |
| 11 | 2 sekuntia (ei koske B-luokan ’CS’-asemia)” |

d)

Korvataan taulukon 2.5 kymmenes, yhdestoista ja kahdestoista rivi seuraavasti:

”Raportointiväli”-kentän asetus

Sanoman 18 raportointiväli

”9

Seuraava lyhyempi raportointiväli

10

Seuraava pitempi raportointiväli

11

2 sekuntia (ei koske B-luokan ’CS’-asemia)”

| e) | Korvataan viimeinen virke seuraavasti:
  ”Huomautus: Kun kaksikanavalähetys keskeytetään Tx/Rx-tilan komennolla 1 tai 2, vaadittu raportointiväli on säilytettävä käyttäen jäljelle jäävää lähetyskanavaa.” |
| --- | --- |

e)

Korvataan viimeinen virke seuraavasti:

”Huomautus: Kun kaksikanavalähetys keskeytetään Tx/Rx-tilan komennolla 1 tai 2, vaadittu raportointiväli on säilytettävä käyttäen jäljelle jäävää lähetyskanavaa.”

| 15) | Korvataan kohdan 2.4.4 otsikko seuraavasti:
  ”2.4.4   Erityissanomien käyttö (ITU-R 1371)” |
| --- | --- |

15)

Korvataan kohdan 2.4.4 otsikko seuraavasti:

”2.4.4   Erityissanomien käyttö (ITU-R 1371)”

| 16) | Korvataan kohdan 2.4.4.1 ensimmäinen virke seuraavasti:
  ”Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmässä toimintotunnisteet on jaettava ja niitä on käytettävä suosituksessa ITU-R M.1371 kuvatun mukaisesti.” |
| --- | --- |

16)

Korvataan kohdan 2.4.4.1 ensimmäinen virke seuraavasti:

”Sisävesiliikenteen AIS-järjestelmässä toimintotunnisteet on jaettava ja niitä on käytettävä suosituksessa ITU-R M.1371 kuvatun mukaisesti.”

| 17) | Muutetaan kohta 2.4.4.2 seuraavasti:






  a) | Korvataan taulukon 2.7 seitsemäs, kahdeksas, yhdeksäs ja yhdestoista rivi seuraavasti: | Parametri | Bittejä | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Binääridata | ”Pituus / yhdistelmä | 13 | 1 – 8 000 (muita ei käytetä); aluksen/yhdistelmän pituus asteikolla 1/10 m; 0 = oletusarvo |
| Leveys / yhdistelmä | 10 | 1 – 1 000 (muita ei käytetä); aluksen/yhdistelmän leveys asteikolla 1/10 m; 0 = oletusarvo |
| Alus- tai yhdistelmätyyppi | 14 | Numeerinen ERI-luokitus (KOODIT): alus- tai yhdistelmätyyppi Lisäyksen E mukaisesti |
| Aluksen suurin nykyinen staattinen syväys | 11 | 1 – 2 000 (muita ei käytetä); syväys asteikolla 1/100 m, 0 = oletusarvo = tuntematon” |

17)

Muutetaan kohta 2.4.4.2 seuraavasti:

a)

Korvataan taulukon 2.7 seitsemäs, kahdeksas, yhdeksäs ja yhdestoista rivi seuraavasti:

Parametri

Bittejä

Kuvaus

Binääridata

”Pituus / yhdistelmä

13

1 – 8 000 (muita ei käytetä); aluksen/yhdistelmän pituus asteikolla 1/10 m; 0 = oletusarvo

Leveys / yhdistelmä

10

1 – 1 000 (muita ei käytetä); aluksen/yhdistelmän leveys asteikolla 1/10 m; 0 = oletusarvo

Alus- tai yhdistelmätyyppi

14

Numeerinen ERI-luokitus (KOODIT): alus- tai yhdistelmätyyppi Lisäyksen E mukaisesti

Aluksen suurin nykyinen staattinen syväys

11

1 – 2 000 (muita ei käytetä); syväys asteikolla 1/100 m, 0 = oletusarvo = tuntematon”

| b) | Korvataan taulukon 2.8 kuudestoista rivi seuraavasti: | Parametri | Bittejä | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Binääridata | ”Aluksen suurin nykyinen korkeus vedenpinnasta | 12 | 0 – 4 000 (muita ei käytetä); asteikolla 1/100 m, 0 = oletusarvo = ei käytetä” |

b)

Korvataan taulukon 2.8 kuudestoista rivi seuraavasti:

Parametri

Bittejä

Kuvaus

Binääridata

”Aluksen suurin nykyinen korkeus vedenpinnasta

12

0 – 4 000 (muita ei käytetä); asteikolla 1/100 m, 0 = oletusarvo = ei käytetä”

| c) | Korvataan taulukon 2.15 kahdeksas, kymmenes, kahdestoista ja neljästoista rivi seuraavasti: | Parametri | Bittejä | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Binääridata | ”Vedenkorkeus | 14 | Bitti 0: 0 = negatiivinen arvo, 1 = positiivinen arvo.
  Bitit 1–13: 0–8191, asteikolla 1/100 m.
  Bitit 0–13: 0 = tuntematon = oletusarvo (2). |
| Vedenkorkeus | 14 | Bitti 0: 0 = negatiivinen arvo, 1 = positiivinen arvo.
  Bitit 1–13: 0–8191, asteikolla 1/100 m.
  Bitit 0–13: 0 = tuntematon = oletusarvo (2). |
| Vedenkorkeus | 14 | Bitti 0: 0 = negatiivinen arvo, 1 = positiivinen arvo.
  Bitit 1–13: 0–8191, asteikolla 1/100 m.
  Bitit 0–13: 0 = tuntematon = oletusarvo (2). |
| Vedenkorkeus | 14 | Bitti 0: 0 = negatiivinen arvo, 1 = positiivinen arvo.
  Bitit 1–13: 0–8191, asteikolla 1/100 m.
  Bitit 0–13: 0 = tuntematon = oletusarvo (2).” |

c)

Korvataan taulukon 2.15 kahdeksas, kymmenes, kahdestoista ja neljästoista rivi seuraavasti:

Parametri

Bittejä

Kuvaus

Binääridata

”Vedenkorkeus

14

Bitti 0: 0 = negatiivinen arvo, 1 = positiivinen arvo.

Bitit 1–13: 0–8191, asteikolla 1/100 m.

Bitit 0–13: 0 = tuntematon = oletusarvo (2).

Vedenkorkeus

14

Bitti 0: 0 = negatiivinen arvo, 1 = positiivinen arvo.

Bitit 1–13: 0–8191, asteikolla 1/100 m.

Bitit 0–13: 0 = tuntematon = oletusarvo (2).

Vedenkorkeus

14

Bitti 0: 0 = negatiivinen arvo, 1 = positiivinen arvo.

Bitit 1–13: 0–8191, asteikolla 1/100 m.

Bitit 0–13: 0 = tuntematon = oletusarvo (2).

Vedenkorkeus

14

Bitti 0: 0 = negatiivinen arvo, 1 = positiivinen arvo.

Bitit 1–13: 0–8191, asteikolla 1/100 m.

Bitit 0–13: 0 = tuntematon = oletusarvo (2).”

| 18) | Muutetaan lisäyksessä A olevia määritelmiä seuraavasti:






  a) | Korvataan ”jokitiedotuspalvelujen” määritelmä seuraavasti:
  ”Jokitiedotuspalvelut (RIS)

  Eurooppalaisen mallin mukaiset yhdenmukaistetut tiedotuspalvelut, joilla tuetaan liikenteen ja kuljetusten hallintaa sisävesiliikenteessä, mukaan luettuina liittymät muihin liikennemuotoihin.” |
| --- | --- | --- |

18)

Muutetaan lisäyksessä A olevia määritelmiä seuraavasti:

a)

Korvataan ”jokitiedotuspalvelujen” määritelmä seuraavasti:

”Jokitiedotuspalvelut (RIS)

Eurooppalaisen mallin mukaiset yhdenmukaistetut tiedotuspalvelut, joilla tuetaan liikenteen ja kuljetusten hallintaa sisävesiliikenteessä, mukaan luettuina liittymät muihin liikennemuotoihin.”

| b) | Korvataan ”VTS-alueen” määritelmä seuraavasti:
  ”VTS-alue

  VTS-alue on rajattu ja virallisesti vahvistettu tietyn VTS-järjestelmän palvelualue. VTS-alue voidaan jakaa osa-alueisiin tai sektoreihin. (Lähde: IALAn VTS-ohjeet.)” |
| --- | --- |

b)

Korvataan ”VTS-alueen” määritelmä seuraavasti:

”VTS-alue

VTS-alue on rajattu ja virallisesti vahvistettu tietyn VTS-järjestelmän palvelualue. VTS-alue voidaan jakaa osa-alueisiin tai sektoreihin. (Lähde: IALAn VTS-ohjeet.)”

| c) | Korvataan ”navigointitietojen” määritelmä seuraavasti:
  ”Navigointitiedot

  Navigointitiedot ovat tietoja, joita annetaan aluksella olevalle ohjaajalle aluksella tehtävien päätösten tueksi. (Lähde: IALAn VTS-ohjeet.)” |
| --- | --- |

c)

Korvataan ”navigointitietojen” määritelmä seuraavasti:

”Navigointitiedot

Navigointitiedot ovat tietoja, joita annetaan aluksella olevalle ohjaajalle aluksella tehtävien päätösten tueksi. (Lähde: IALAn VTS-ohjeet.)”

| d) | Korvataan ”taktisten liikennetietojen” määritelmä seuraavasti:
  ”Taktiset liikennetiedot (TTI)

  Taktiset liikennetiedot ovat tietoja, jotka vaikuttavat aluksen ohjaajan tai alusliikenneohjaajan välittömiin navigointipäätöksiin käytännön liikennetilanteessa ja maantieteellisessä lähiympäristössä. Taktinen tilannekuva sisältää sijaintitiedot sekä aluksia koskevat erityistiedot kaikista tutkalla havaituista kohteista esitettyinä elektronisella merikartalla, ja sitä täydennetään mahdollisuuksien mukaan muilla liikennetiedoilla, esimerkiksi AIS-järjestelmästä saatavilla tiedoilla. Taktisia liikennetietoja voidaan antaa aluksella tai maissa, esim. VTS-keskuksessa. (Lähde: RIS-ohjeet.)” |
| --- | --- |

d)

Korvataan ”taktisten liikennetietojen” määritelmä seuraavasti:

”Taktiset liikennetiedot (TTI)

Taktiset liikennetiedot ovat tietoja, jotka vaikuttavat aluksen ohjaajan tai alusliikenneohjaajan välittömiin navigointipäätöksiin käytännön liikennetilanteessa ja maantieteellisessä lähiympäristössä. Taktinen tilannekuva sisältää sijaintitiedot sekä aluksia koskevat erityistiedot kaikista tutkalla havaituista kohteista esitettyinä elektronisella merikartalla, ja sitä täydennetään mahdollisuuksien mukaan muilla liikennetiedoilla, esimerkiksi AIS-järjestelmästä saatavilla tiedoilla. Taktisia liikennetietoja voidaan antaa aluksella tai maissa, esim. VTS-keskuksessa. (Lähde: RIS-ohjeet.)”

| e) | Korvataan ”strategisten liikennetietojen” määritelmä seuraavasti:
  ”Strategiset liikennetiedot (STI)

  Strategiset liikennetiedot ovat tietoja, jotka vaikuttavat jokitiedotuspalvelujen käyttäjien keskipitkän ja pitkän aikavälin päätöksiin. Strateginen tilannekuva edistää päätöksentekoa, jolla matka voidaan suunnitella turvalliseksi ja tehokkaaksi. Strateginen tilannekuva tuotetaan RIS-keskuksessa ja toimitetaan käyttäjille pyynnöstä. Kuva osoittaa kaikki RIS-alueella olevat alukset ja niiden ominaisuudet, lastit ja sijainnit, jotka on ilmoitettu VHF-ääniviesteinä tai alusten sähköisen ilmoitusjärjestelmän välityksellä, tallennettu tietokantaan ja esitetty taulukossa tai elektronisella kartalla. Strategisia liikennetietoja voi toimittaa RIS/VTS-keskus tai toimipiste. (Lähde: RIS-ohjeet.)” |
| --- | --- |

e)

Korvataan ”strategisten liikennetietojen” määritelmä seuraavasti:

”Strategiset liikennetiedot (STI)

Strategiset liikennetiedot ovat tietoja, jotka vaikuttavat jokitiedotuspalvelujen käyttäjien keskipitkän ja pitkän aikavälin päätöksiin. Strateginen tilannekuva edistää päätöksentekoa, jolla matka voidaan suunnitella turvalliseksi ja tehokkaaksi. Strateginen tilannekuva tuotetaan RIS-keskuksessa ja toimitetaan käyttäjille pyynnöstä. Kuva osoittaa kaikki RIS-alueella olevat alukset ja niiden ominaisuudet, lastit ja sijainnit, jotka on ilmoitettu VHF-ääniviesteinä tai alusten sähköisen ilmoitusjärjestelmän välityksellä, tallennettu tietokantaan ja esitetty taulukossa tai elektronisella kartalla. Strategisia liikennetietoja voi toimittaa RIS/VTS-keskus tai toimipiste. (Lähde: RIS-ohjeet.)”

| f) | Korvataan ”alusliikenteen seurannan” määritelmä seuraavasti:
  ”Alusliikenteen seuranta

  Alusliikenteen seurannassa annetaan tärkeitä tietoja RIS-alueella olevien alusten liikkeistä. Niihin kuuluvat alusten tunnistetiedot sekä aluksen sijaintia (ja lastityyppiä) ja määräsatamaa koskevat tiedot.” |
| --- | --- |

f)

Korvataan ”alusliikenteen seurannan” määritelmä seuraavasti:

”Alusliikenteen seuranta

Alusliikenteen seurannassa annetaan tärkeitä tietoja RIS-alueella olevien alusten liikkeistä. Niihin kuuluvat alusten tunnistetiedot sekä aluksen sijaintia (ja lastityyppiä) ja määräsatamaa koskevat tiedot.”

| g) | Korvataan ”RIS-operaattorin” määritelmä seuraavasti:
  ”RIS-operaattori

  Henkilö, joka suorittaa yhtä tai useampaa RIS-palveluihin kuuluvaa tehtävää.” |
| --- | --- |

g)

Korvataan ”RIS-operaattorin” määritelmä seuraavasti:

”RIS-operaattori

Henkilö, joka suorittaa yhtä tai useampaa RIS-palveluihin kuuluvaa tehtävää.”

| h) | Korvataan ”kalustopäällikön” määritelmä seuraavasti:
  ”Kalustopäällikkö

  Henkilö, joka suunnittelee ja seuraa useiden sellaisten alusten todellista (navigointi)tilaa, jotka liikkuvat tai toimivat yhden tahon komennossa tai omistuksessa.” |
| --- | --- |

h)

Korvataan ”kalustopäällikön” määritelmä seuraavasti:

”Kalustopäällikkö

Henkilö, joka suunnittelee ja seuraa useiden sellaisten alusten todellista (navigointi)tilaa, jotka liikkuvat tai toimivat yhden tahon komennossa tai omistuksessa.”

| i) | Korvataan ”pelastuspalvelujen hätäkeskusoperaattorin” määritelmä seuraavasti:
  ”Pelastuspalvelujen hätäkeskusoperaattori

  Henkilö, joka seuraa, valvoo ja organisoi vaaratilanteiden, onnettomuuksien ja katastrofien torjuntaa.” |
| --- | --- |

i)

Korvataan ”pelastuspalvelujen hätäkeskusoperaattorin” määritelmä seuraavasti:

”Pelastuspalvelujen hätäkeskusoperaattori

Henkilö, joka seuraa, valvoo ja organisoi vaaratilanteiden, onnettomuuksien ja katastrofien torjuntaa.”

| 19) | Muutetaan lisäys D seuraavasti:






  a) | Korvataan kohta D.1 seuraavasti:
  ”D.1   Syöttölauseet

  AIS-järjestelmän digitaalista sarjaliitäntää tukevat nykyiset IEC 61162 -standardin mukaiset lauseet ja uudet IEC 61162 -standardin kaltaiset lauseet. Digitaalisen rajapinnan lauseet kuvataan yksityiskohtaisesti standardissa IEC 61162.
  Tämä lisäys sisältää tiedot, joita on käytetty kehitettäessä sisävesiliikenteen AIS-järjestelmää sisävesiliikennettä koskevien erityistietojen syöttämiseksi aluksella olevaan sisävesiliikenteen AIS-laitteeseen (ks. sisävesiliikenteen AIS-järjestelmää koskevat protokollamuutokset).” |
| --- | --- | --- |

19)

Muutetaan lisäys D seuraavasti:

a)

Korvataan kohta D.1 seuraavasti:

”D.1   Syöttölauseet

AIS-järjestelmän digitaalista sarjaliitäntää tukevat nykyiset IEC 61162 -standardin mukaiset lauseet ja uudet IEC 61162 -standardin kaltaiset lauseet. Digitaalisen rajapinnan lauseet kuvataan yksityiskohtaisesti standardissa IEC 61162.

Tämä lisäys sisältää tiedot, joita on käytetty kehitettäessä sisävesiliikenteen AIS-järjestelmää sisävesiliikennettä koskevien erityistietojen syöttämiseksi aluksella olevaan sisävesiliikenteen AIS-laitteeseen (ks. sisävesiliikenteen AIS-järjestelmää koskevat protokollamuutokset).”

| b) | Korvataan kohdan D.2 toisessa virkkeessä sana ”ehdotetaan” sanalla ”käytetään”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan kohdan D.2 toisessa virkkeessä sana ”ehdotetaan” sanalla ”käytetään”.

| c) | Korvataan kohdan D.3 toisessa virkkeessä sana ”ehdotetaan” sanalla ”käytetään”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan kohdan D.3 toisessa virkkeessä sana ”ehdotetaan” sanalla ”käytetään”.

| 20) | Korvataan lisäys E seuraavasti:

  ”Lisäys E
  ERI-ALUSTYYPIT
  Tämän taulukon avulla sisävesiliikenteen sanomassa 10 käytetyt YK-alustyypit voidaan muuntaa IMOn alustyypeiksi, joita käytetään IMO-sanomassa 5.









  KÄYTTÖ: Alus (A) / Yhdistelmä (Y) | M | Koodi, alajaottelu | Nimi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N:o | 8 | 00 | 0 | Alus, tyyppi tuntematon |
| A | 8 | 01 | 0 | Moottorikäyttöinen rahtialus |
| A | 8 | 02 | 0 | Moottorikäyttöinen säiliöalus |
| A | 8 | 02 | 1 | Moottorikäyttöinen säiliöalus, nestemäinen lasti, tyyppi N |
| A | 8 | 02 | 2 | Moottorikäyttöinen säiliöalus, nestemäinen lasti, tyyppi C |
| A | 8 | 02 | 3 | Moottorikäyttöinen säiliöalus, kuivalasti |
| A | 8 | 03 | 0 | Konttialus |
| A | 8 | 04 | 0 | Kaasusäiliöalus |
| Y | 8 | 05 | 0 | Moottorikäyttöinen rahtialus, hinaaja |
| Y | 8 | 06 | 0 | Moottorikäyttöinen säiliöalus, hinaaja |
| Y | 8 | 07 | 0 | Moottorikäyttöinen rahtialus, jonka vierellä kulkee yksi tai useampi alus |
| Y | 8 | 08 | 0 | Moottorikäyttöinen rahtialus säiliöaluksen kanssa |
| Y | 8 | 09 | 0 | Moottorikäyttöinen rahtialus, joka työntää yhtä tai useampaa rahtialusta |
| Y | 8 | 10 | 0 | Moottorikäyttöinen rahtialus, joka työntää vähintään yhtä säiliöalusta |
| N:o | 8 | 11 | 0 | Hinaaja, rahtialus |
| N:o | 8 | 12 | 0 | Hinaaja, säiliöalus |
| Y | 8 | 13 | 0 | Hinaaja, rahtialus, liitetty |
| Y | 8 | 14 | 0 | Hinaaja, rahti-/säiliöalus, liitetty |
| A | 8 | 15 | 0 | Lastiproomu |
| A | 8 | 16 | 0 | Säiliöproomu |
| A | 8 | 16 | 1 | Säiliöproomu, nestemäinen lasti, tyyppi N |
| A | 8 | 16 | 2 | Säiliöproomu, nestemäinen lasti, tyyppi C |
| A | 8 | 16 | 3 | Säiliöproomu, kuivalasti |
| A | 8 | 17 | 0 | Lastiproomu, kontteja |
| A | 8 | 18 | 0 | Säiliöproomu, kaasu |
| Y | 8 | 21 | 0 | Työntöhinaaja, yksi lastiproomu |
| Y | 8 | 22 | 0 | Työntöhinaaja, kaksi lastiproomua |
| Y | 8 | 23 | 0 | Työntöhinaaja, kolme lastiproomua |
| Y | 8 | 24 | 0 | Työntöhinaaja, neljä lastiproomua |
| Y | 8 | 25 | 0 | Työntöhinaaja, viisi lastiproomua |
| Y | 8 | 26 | 0 | Työntöhinaaja, kuusi lastiproomua |
| Y | 8 | 27 | 0 | Työntöhinaaja, seitsemän lastiproomua |
| Y | 8 | 28 | 0 | Työntöhinaaja, kahdeksan lastiproomua |
| Y | 8 | 29 | 0 | Työntöhinaaja, yhdeksän lastiproomua |
| Y | 8 | 31 | 0 | Työntöhinaaja, yksi säiliö-/kaasuproomu |
| Y | 8 | 32 | 0 | Työntöhinaaja, kaksi proomua, joista ainakin toinen säiliö- tai kaasuproomu |
| Y | 8 | 33 | 0 | Työntöhinaaja, kolme proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu |
| Y | 8 | 34 | 0 | Työntöhinaaja, neljä proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu |
| Y | 8 | 35 | 0 | Työntöhinaaja, viisi proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu |
| Y | 8 | 36 | 0 | Työntöhinaaja, kuusi proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu |
| Y | 8 | 37 | 0 | Työntöhinaaja, seitsemän proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu |
| Y | 8 | 38 | 0 | Työntöhinaaja, kahdeksan proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu |
| Y | 8 | 39 | 0 | Työntöhinaaja, vähintään yhdeksän proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu |
| A | 8 | 40 | 0 | Hinaaja, yksittäinen |
| N:o | 8 | 41 | 0 | Hinaaja, yksi tai useampi hinattava |
| Y | 8 | 42 | 0 | Hinaaja, avustaa alusta tai alusten yhdistelmää |
| A | 8 | 43 | 0 | Työntövene, yksittäinen |
| A | 8 | 44 | 0 | Matkustaja-alus, lautta, sairaalalaiva, risteilyalus |
| A | 8 | 44 | 1 | Lautta |
| A | 8 | 44 | 2 | Sairaalalaiva |
| A | 8 | 44 | 3 | Risteilyalus |
| A | 8 | 44 | 4 | Matkustaja-alus, ei majoitusmahdollisuutta |
| A | 8 | 45 | 0 | Palvelualus, poliisivene, satamapalvelut |
| A | 8 | 46 | 0 | Alus, työ- ja huoltoalus, uiva nosturi, kaapelialus, väyläalus, ruoppausalus |
| Y | 8 | 47 | 0 | Kohde, hinauksessa, ei tarkempaa määritelmää |
| A | 8 | 48 | 0 | Kalastusalus |
| A | 8 | 49 | 0 | Polttoaineen kuljetusalus |
| A | 8 | 50 | 0 | Proomu, säiliöalus, kemikaaleja |
| Y | 8 | 51 | 0 | Kohde, ei tarkempaa määritelmää |
| Merikuljetusvälineiden lisäkoodit |
| A | 1 | 50 | 0 | Kappaletavara-alus, merenkulku |
| A | 1 | 51 | 0 | Yksikönkuljetusalus, merenkulku |
| A | 1 | 52 | 0 | Irtolastialus, merenkulku |
| A | 1 | 53 | 0 | Säiliöalus |
| A | 1 | 54 | 0 | Säiliöalus nestekaasun kuljettamiseen |
| A | 1 | 85 | 0 | Huvialus, pituus yli 20 metriä |
| A | 1 | 90 | 0 | Nopea alus |
| A | 1 | 91 | 0 | Kantosiipialus |
| A | 1 | 92 | 0 | Nopea kaksirunkoalus” |

20)

Korvataan lisäys E seuraavasti:

”Lisäys E

ERI-ALUSTYYPIT

Tämän taulukon avulla sisävesiliikenteen sanomassa 10 käytetyt YK-alustyypit voidaan muuntaa IMOn alustyypeiksi, joita käytetään IMO-sanomassa 5.

KÄYTTÖ: Alus (A) / Yhdistelmä (Y)

M

Koodi, alajaottelu

Nimi

N:o

8

00

0

Alus, tyyppi tuntematon

A

8

01

0

Moottorikäyttöinen rahtialus

A

8

02

0

Moottorikäyttöinen säiliöalus

A

8

02

1

Moottorikäyttöinen säiliöalus, nestemäinen lasti, tyyppi N

A

8

02

2

Moottorikäyttöinen säiliöalus, nestemäinen lasti, tyyppi C

A

8

02

3

Moottorikäyttöinen säiliöalus, kuivalasti

A

8

03

0

Konttialus

A

8

04

0

Kaasusäiliöalus

Y

8

05

0

Moottorikäyttöinen rahtialus, hinaaja

Y

8

06

0

Moottorikäyttöinen säiliöalus, hinaaja

Y

8

07

0

Moottorikäyttöinen rahtialus, jonka vierellä kulkee yksi tai useampi alus

Y

8

08

0

Moottorikäyttöinen rahtialus säiliöaluksen kanssa

Y

8

09

0

Moottorikäyttöinen rahtialus, joka työntää yhtä tai useampaa rahtialusta

Y

8

10

0

Moottorikäyttöinen rahtialus, joka työntää vähintään yhtä säiliöalusta

N:o

8

11

0

Hinaaja, rahtialus

N:o

8

12

0

Hinaaja, säiliöalus

Y

8

13

0

Hinaaja, rahtialus, liitetty

Y

8

14

0

Hinaaja, rahti-/säiliöalus, liitetty

A

8

15

0

Lastiproomu

A

8

16

0

Säiliöproomu

A

8

16

1

Säiliöproomu, nestemäinen lasti, tyyppi N

A

8

16

2

Säiliöproomu, nestemäinen lasti, tyyppi C

A

8

16

3

Säiliöproomu, kuivalasti

A

8

17

0

Lastiproomu, kontteja

A

8

18

0

Säiliöproomu, kaasu

Y

8

21

0

Työntöhinaaja, yksi lastiproomu

Y

8

22

0

Työntöhinaaja, kaksi lastiproomua

Y

8

23

0

Työntöhinaaja, kolme lastiproomua

Y

8

24

0

Työntöhinaaja, neljä lastiproomua

Y

8

25

0

Työntöhinaaja, viisi lastiproomua

Y

8

26

0

Työntöhinaaja, kuusi lastiproomua

Y

8

27

0

Työntöhinaaja, seitsemän lastiproomua

Y

8

28

0

Työntöhinaaja, kahdeksan lastiproomua

Y

8

29

0

Työntöhinaaja, yhdeksän lastiproomua

Y

8

31

0

Työntöhinaaja, yksi säiliö-/kaasuproomu

Y

8

32

0

Työntöhinaaja, kaksi proomua, joista ainakin toinen säiliö- tai kaasuproomu

Y

8

33

0

Työntöhinaaja, kolme proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu

Y

8

34

0

Työntöhinaaja, neljä proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu

Y

8

35

0

Työntöhinaaja, viisi proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu

Y

8

36

0

Työntöhinaaja, kuusi proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu

Y

8

37

0

Työntöhinaaja, seitsemän proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu

Y

8

38

0

Työntöhinaaja, kahdeksan proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu

Y

8

39

0

Työntöhinaaja, vähintään yhdeksän proomua, joista ainakin yksi säiliö- tai kaasuproomu

A

8

40

0

Hinaaja, yksittäinen

N:o

8

41

0

Hinaaja, yksi tai useampi hinattava

Y

8

42

0

Hinaaja, avustaa alusta tai alusten yhdistelmää

A

8

43

0

Työntövene, yksittäinen

A

8

44

0

Matkustaja-alus, lautta, sairaalalaiva, risteilyalus

A

8

44

1

Lautta

A

8

44

2

Sairaalalaiva

A

8

44

3

Risteilyalus

A

8

44

4

Matkustaja-alus, ei majoitusmahdollisuutta

A

8

45

0

Palvelualus, poliisivene, satamapalvelut

A

8

46

0

Alus, työ- ja huoltoalus, uiva nosturi, kaapelialus, väyläalus, ruoppausalus

Y

8

47

0

Kohde, hinauksessa, ei tarkempaa määritelmää

A

8

48

0

Kalastusalus

A

8

49

0

Polttoaineen kuljetusalus

A

8

50

0

Proomu, säiliöalus, kemikaaleja

Y

8

51

0

Kohde, ei tarkempaa määritelmää

Merikuljetusvälineiden lisäkoodit

A

1

50

0

Kappaletavara-alus, merenkulku

A

1

51

0

Yksikönkuljetusalus, merenkulku

A

1

52

0

Irtolastialus, merenkulku

A

1

53

0

Säiliöalus

A

1

54

0

Säiliöalus nestekaasun kuljettamiseen

A

1

85

0

Huvialus, pituus yli 20 metriä

A

1

90

0

Nopea alus

A

1

91

0

Kantosiipialus

A

1

92

0

Nopea kaksirunkoalus”

---

(1)  VTT-secretariat@risexpertgroups.org.”

1

---

| 28.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 690/2012,

annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| XS | 38,5 |
| ZZ | 48,7 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 74,6 |
| 0709 93 10 | TR | 102,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 50 10 | AR | 91,6 |
| TR | 89,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 94,5 |
| 0806 10 10 | EG | 187,3 |
| IL | 187,9 |
| MA | 254,8 |
| TR | 162,6 |
| ZZ | 198,2 |
| 0808 10 80 | AR | 197,0 |
| BR | 95,0 |
| CL | 104,3 |
| NZ | 121,9 |
| US | 123,1 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 30 90 | AR | 138,5 |
| CL | 122,1 |
| NZ | 175,8 |
| ZA | 110,9 |
| ZZ | 136,8 |
| 0809 10 00 | AR | 124,4 |
| TR | 168,7 |
| ZZ | 146,6 |
| 0809 29 00 | TR | 333,9 |
| ZZ | 333,9 |
| 0809 30 | TR | 172,6 |
| ZZ | 172,6 |
| 0809 40 05 | BA | 70,9 |
| IL | 84,6 |
| ZZ | 77,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

58,9

XS

38,5

ZZ

48,7

0707 00 05

MK

53,8

TR

95,4

ZZ

74,6

0709 93 10

TR

102,0

ZZ

102,0

0805 50 10

AR

91,6

TR

89,0

UY

96,7

ZA

100,7

ZZ

94,5

0806 10 10

EG

187,3

IL

187,9

MA

254,8

TR

162,6

ZZ

198,2

0808 10 80

AR

197,0

BR

95,0

CL

104,3

NZ

121,9

US

123,1

UY

52,1

ZA

111,1

ZZ

114,9

0808 30 90

AR

138,5

CL

122,1

NZ

175,8

ZA

110,9

ZZ

136,8

0809 10 00

AR

124,4

TR

168,7

ZZ

146,6

0809 29 00

TR

333,9

ZZ

333,9

0809 30

TR

172,6

ZZ

172,6

0809 40 05

BA

70,9

IL

84,6

ZZ

77,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 28.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 691/2012,

annettu 27 päivänä heinäkuuta 2012,

täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/2012 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kolmansien maiden kanssa käytävän sokerialan kaupan osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2011/2012 on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 (3). Kyseisiä hintoja ja tulleja on muutettu viimeksi komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 677/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2011/2012 on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 (3). Kyseisiä hintoja ja tulleja on muutettu viimeksi komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 677/2012 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklan mukaisesti.

| (3) | Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(3)

Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/2012 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 254, 30.9.2011, s. 12.

3

(4)  EUVL L 196, 24.7.2012, s. 57.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodin 1702 90 95 tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 28 päivästä heinäkuuta 2012

| (euroa) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 12 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,50 | 1,86 |
| 1701 13 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 14 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 91 00 (2) | 50,30 | 2,38 |
| 1701 99 10 (2) | 50,30 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 50,30 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(euroa)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 12 10 (1)

42,50

0,00

1701 12 90 (1)

42,50

1,86

1701 13 10 (1)

42,50

0,00

1701 13 90 (1)

42,50

2,15

1701 14 10 (1)

42,50

0,00

1701 14 90 (1)

42,50

2,15

1701 91 00 (2)

50,30

2,38

1701 99 10 (2)

50,30

0,00

1701 99 90 (2)

50,30

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

PÄÄTÖKSET

| 28.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/17

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 23 päivänä heinäkuuta 2012,

osoitettu Espanjalle rahoitusvakauden vahvistamiseksi toteutettavista erityisistä toimenpiteistä

(2012/443/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan b alakohdan sen 126 artiklan 6 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 136 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määrätään mahdollisuudesta laatia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka koskevat niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 136 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määrätään mahdollisuudesta laatia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka koskevat niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro.

| (2) | Suosituksessaan Espanjan vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetussa Espanjan vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskevassa lausunnossa (1) neuvosto suositteli, että Espanja toteuttaa toimia, joilla se ”toteuttaa rahoitussektorin uudistuksen ja erityisesti täydentää meneillään olevaa pankkisektorin rakenneuudistusta puuttumalla jäljellä olevien heikkojen rahoituslaitosten tilanteeseen, laatii kattavan strategian, jota sovelletaan tehokkaasti pankkien taseisiin sisältyviin heikkolaatuisiin omaisuuseriin, ja määrittää selkeän kannan rahoitukseen ja backstop-järjestelyjen käyttöön”. |
| --- | --- |

(2)

Suosituksessaan Espanjan vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetussa Espanjan vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskevassa lausunnossa (1) neuvosto suositteli, että Espanja toteuttaa toimia, joilla se ”toteuttaa rahoitussektorin uudistuksen ja erityisesti täydentää meneillään olevaa pankkisektorin rakenneuudistusta puuttumalla jäljellä olevien heikkojen rahoituslaitosten tilanteeseen, laatii kattavan strategian, jota sovelletaan tehokkaasti pankkien taseisiin sisältyviin heikkolaatuisiin omaisuuseriin, ja määrittää selkeän kannan rahoitukseen ja backstop-järjestelyjen käyttöön”.

| (3) | Edullisen ulkoisen rahoituksen runsas saatavuus ruokki 2000-luvulla Espanjan lainavetoista kotimaista kysyntää ja varallisuushintojen voimakasta kohoamista, joka keskittyi erityisesti kiinteistöalalle. Kiinteistö- ja rakennusmarkkinakuplan puhkeaminen ja tätä seurannut taloudellinen taantuma ovat heikentäneet Espanjan pankkialaa. Tämän seurauksena Espanjan pankit ovat muutamia suuria ja kansainvälisiä monialaisia rahoituslaitoksia lukuun ottamatta menettäneet suurelta osin mahdollisuutensa saada kohtuuhintaista tukkumarkkinarahoitusta, minkä vuoksi ne ovat tulleet erittäin riippuvaisiksi eurojärjestelmän jälleenrahoituksesta. Vakuuksien saatavuutta koskevat luokituksen alenemiset ovat lisäksi vakavasti rajoittaneet niiden lainanottokapasiteettia. |
| --- | --- |

(3)

Edullisen ulkoisen rahoituksen runsas saatavuus ruokki 2000-luvulla Espanjan lainavetoista kotimaista kysyntää ja varallisuushintojen voimakasta kohoamista, joka keskittyi erityisesti kiinteistöalalle. Kiinteistö- ja rakennusmarkkinakuplan puhkeaminen ja tätä seurannut taloudellinen taantuma ovat heikentäneet Espanjan pankkialaa. Tämän seurauksena Espanjan pankit ovat muutamia suuria ja kansainvälisiä monialaisia rahoituslaitoksia lukuun ottamatta menettäneet suurelta osin mahdollisuutensa saada kohtuuhintaista tukkumarkkinarahoitusta, minkä vuoksi ne ovat tulleet erittäin riippuvaisiksi eurojärjestelmän jälleenrahoituksesta. Vakuuksien saatavuutta koskevat luokituksen alenemiset ovat lisäksi vakavasti rajoittaneet niiden lainanottokapasiteettia.

| (4) | Viime vuosien aikana koettu talouden mittava supistuminen, joka vaikuttaa työllisyyteen ja työttömyyteen hyvin kielteisellä tavalla, on merkittävästi heikentänyt Espanjan julkisen talouden rahoitusasemaa. Komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetussa talousennusteessa julkisen talouden alijäämän ennakoidaan olevan 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012; vuoden 2012 vakausohjelmassa ja vuoden 2012 talousarviolakiesityksessä alijäämän oli arvioitu olevan 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkinen bruttovelka kasvoi 68,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011, ja komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetun talousennusteen mukaan sen odotetaan nousevan 80,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 86,8 prosenttiin vuonna 2013 olettaen, että politiikka säilyy ennallaan; julkinen bruttovelka ylittää näin ollen perussopimuksen viitearvon kaikkina vuosina. Makrotalouden skenaarioon ja julkisen talouden tavoitteisiin sekä rahoitusalan uusiin pelastustoimenpiteisiin liittyvät riskit saattavat edelleen kasvattaa julkista velkaa. Tämän kehityksen vuoksi neuvosto antoi 10 päivänä heinäkuuta 2012 Espanjalle liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisen suosituksen nykyisen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2014. |
| --- | --- |

(4)

Viime vuosien aikana koettu talouden mittava supistuminen, joka vaikuttaa työllisyyteen ja työttömyyteen hyvin kielteisellä tavalla, on merkittävästi heikentänyt Espanjan julkisen talouden rahoitusasemaa. Komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetussa talousennusteessa julkisen talouden alijäämän ennakoidaan olevan 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012; vuoden 2012 vakausohjelmassa ja vuoden 2012 talousarviolakiesityksessä alijäämän oli arvioitu olevan 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkinen bruttovelka kasvoi 68,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011, ja komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetun talousennusteen mukaan sen odotetaan nousevan 80,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 86,8 prosenttiin vuonna 2013 olettaen, että politiikka säilyy ennallaan; julkinen bruttovelka ylittää näin ollen perussopimuksen viitearvon kaikkina vuosina. Makrotalouden skenaarioon ja julkisen talouden tavoitteisiin sekä rahoitusalan uusiin pelastustoimenpiteisiin liittyvät riskit saattavat edelleen kasvattaa julkista velkaa. Tämän kehityksen vuoksi neuvosto antoi 10 päivänä heinäkuuta 2012 Espanjalle liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisen suosituksen nykyisen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2014.

| (5) | Espanjan viranomaiset ovat toteuttaneet monia merkittäviä toimenpiteitä pankkialan ongelmien korjaamiseksi. Tällaisia toimenpiteitä ovat olleet pankkien taseiden tervehdyttäminen, vähimmäispääomavaatimusten korottaminen, säästöpankkialan rakenneuudistus sekä kiinteistökehitystoimintaan liittyviä lainoja ja takavarikoituja omaisuuseriä koskevien varaustarpeiden merkittävä korottaminen. Nämä toimenpiteet eivät ole kuitenkaan riittäneet lieventämään markkinapainetta. |
| --- | --- |

(5)

Espanjan viranomaiset ovat toteuttaneet monia merkittäviä toimenpiteitä pankkialan ongelmien korjaamiseksi. Tällaisia toimenpiteitä ovat olleet pankkien taseiden tervehdyttäminen, vähimmäispääomavaatimusten korottaminen, säästöpankkialan rakenneuudistus sekä kiinteistökehitystoimintaan liittyviä lainoja ja takavarikoituja omaisuuseriä koskevien varaustarpeiden merkittävä korottaminen. Nämä toimenpiteet eivät ole kuitenkaan riittäneet lieventämään markkinapainetta.

| (6) | Helmikuussa 2011 Espanjan viranomaiset korottivat vähimmäispääomasuhdetta koskevan vaatimuksen (”peruspääoma”) 8 prosenttiin pankkien riskipainotetuista omaisuuseristä ja antoivat pankeille syyskuuhun 2011 asti aikaa tämän uuden vaatimuksen täyttämiseen. Niiden pankkien osalta, jotka ovat riippuvaisempia tukkurahoituksesta ja pääsevät markkinoille vain rajoitetusti, vähimmäispääomasuhde korotettiin 10 prosenttiin. Helmi- ja toukokuussa 2012 annetussa uudessa lainsäädännössä pankkeja vaadittiin kokoamaan suurempia varauksia ja pääomapuskureita sellaisten tappioiden varalle, joita saattaa aiheutua rakennus- ja kiinteistöalan heikkolaatuisiin omaisuuseriin liittyvistä järjestetyistä ja järjestämättömistä lainoista. Näiden uusien varaustarpeiden kokonaismäärän arvioitiin olevan noin 84 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(6)

Helmikuussa 2011 Espanjan viranomaiset korottivat vähimmäispääomasuhdetta koskevan vaatimuksen (”peruspääoma”) 8 prosenttiin pankkien riskipainotetuista omaisuuseristä ja antoivat pankeille syyskuuhun 2011 asti aikaa tämän uuden vaatimuksen täyttämiseen. Niiden pankkien osalta, jotka ovat riippuvaisempia tukkurahoituksesta ja pääsevät markkinoille vain rajoitetusti, vähimmäispääomasuhde korotettiin 10 prosenttiin. Helmi- ja toukokuussa 2012 annetussa uudessa lainsäädännössä pankkeja vaadittiin kokoamaan suurempia varauksia ja pääomapuskureita sellaisten tappioiden varalle, joita saattaa aiheutua rakennus- ja kiinteistöalan heikkolaatuisiin omaisuuseriin liittyvistä järjestetyistä ja järjestämättömistä lainoista. Näiden uusien varaustarpeiden kokonaismäärän arvioitiin olevan noin 84 miljardia euroa.

| (7) | Huhtikuussa 2012 Espanjan valtion bruttorahoitusosuus (lukuun ottamatta joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuun liittyviä takauksia) oli yhteensä noin 15 miljardia euroa. Pääomatukea annettiin pankkijärjestelmän hallittua rakenneuudistusta varten perustetusta rahastosta (FROB), johon oli osoitettu 15 miljardia euroa, josta 9 miljardia euroa oli jo maksettu. Lisäksi valtio on myöntänyt pankkien liikkeeseen laskemille etuoikeutetuille joukkovelkakirjoille takauksia noin 86 miljardin euron edestä (tästä kokonaismäärästä voimassa olevia takauksia on noin 58 miljardia euroa). Vaikka FROB:n rahoituskapasiteetti on edelleen kolme kertaa niin suuri kuin sen kohdennettu pääoma, julkisen sektorin tuki ei riitä tarjoamaan riittävän laajaa tukipohjaa koko pankkialaa koskevan järjestelmän tervehdyttämiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Huhtikuussa 2012 Espanjan valtion bruttorahoitusosuus (lukuun ottamatta joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuun liittyviä takauksia) oli yhteensä noin 15 miljardia euroa. Pääomatukea annettiin pankkijärjestelmän hallittua rakenneuudistusta varten perustetusta rahastosta (FROB), johon oli osoitettu 15 miljardia euroa, josta 9 miljardia euroa oli jo maksettu. Lisäksi valtio on myöntänyt pankkien liikkeeseen laskemille etuoikeutetuille joukkovelkakirjoille takauksia noin 86 miljardin euron edestä (tästä kokonaismäärästä voimassa olevia takauksia on noin 58 miljardia euroa). Vaikka FROB:n rahoituskapasiteetti on edelleen kolme kertaa niin suuri kuin sen kohdennettu pääoma, julkisen sektorin tuki ei riitä tarjoamaan riittävän laajaa tukipohjaa koko pankkialaa koskevan järjestelmän tervehdyttämiseksi.

| (8) | Pankkialan pääomapohjan lisävahvistamisen tarpeeseen liittyvät epävarmuudet ovat osaltaan lisänneet Espanjan valtion joukkovelkakirjoihin kohdistuvia markkinapaineita. Valtion joukkovelkakirjojen tuotot ovat vuoden 2012 kesäkuun lopussa ja heinäkuun alussa nousset selvästi yli 500 peruspisteen tasoille, mikä on lisännyt Espanjan valtion rahoituskustannuksia. Korkorasituksen kasvu vaikeuttaa Espanjan julkisen talouden vakauttamiseen ja liiallisen alijäämään korjaamiseen liittyvää haastetta. Pankkialan perusteellinen rakenneuudistus ja pääomitus on tästä syystä tärkeä osa julkiseen talouteen kohdistuvien paineiden vähentämistä. |
| --- | --- |

(8)

Pankkialan pääomapohjan lisävahvistamisen tarpeeseen liittyvät epävarmuudet ovat osaltaan lisänneet Espanjan valtion joukkovelkakirjoihin kohdistuvia markkinapaineita. Valtion joukkovelkakirjojen tuotot ovat vuoden 2012 kesäkuun lopussa ja heinäkuun alussa nousset selvästi yli 500 peruspisteen tasoille, mikä on lisännyt Espanjan valtion rahoituskustannuksia. Korkorasituksen kasvu vaikeuttaa Espanjan julkisen talouden vakauttamiseen ja liiallisen alijäämään korjaamiseen liittyvää haastetta. Pankkialan perusteellinen rakenneuudistus ja pääomitus on tästä syystä tärkeä osa julkiseen talouteen kohdistuvien paineiden vähentämistä.

| (9) | Espanjan viranomaiset pyysivät 25 päivänä kesäkuuta 2012 virallisesti rahoitustukea, joka liittyy Espanjan pankkialalla käynnissä olevaan rakenneuudistus- ja pääomitusprosessiin. Rahoitustukea haetaan rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamiseksi myönnettävää rahoitustukea koskevin Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) ehdoin. Myönnettävään tukeen sovelletaan erityisiä finanssialaa koskevia ehtoja, joista määrätään Espanjan hallituksen ja Euroopan komission yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP) ja Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) kanssa ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) teknisellä tuella neuvottelemassa yhteisymmärryspöytäkirjassa. Siihen tulevat sisältymään sekä pankkikohtainen ehdollisuus valtiontukisääntöjen mukaisesti että horisontaalinen ehdollisuus. Samalla Espanjan on täysin noudatettava liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisia sitoumuksiaan ja velvoitteitaan sekä suosituksia, jotka koskevat makrotalouden epätasapainon korjaamista talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. |
| --- | --- |

(9)

Espanjan viranomaiset pyysivät 25 päivänä kesäkuuta 2012 virallisesti rahoitustukea, joka liittyy Espanjan pankkialalla käynnissä olevaan rakenneuudistus- ja pääomitusprosessiin. Rahoitustukea haetaan rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamiseksi myönnettävää rahoitustukea koskevin Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) ehdoin. Myönnettävään tukeen sovelletaan erityisiä finanssialaa koskevia ehtoja, joista määrätään Espanjan hallituksen ja Euroopan komission yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP) ja Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) kanssa ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) teknisellä tuella neuvottelemassa yhteisymmärryspöytäkirjassa. Siihen tulevat sisältymään sekä pankkikohtainen ehdollisuus valtiontukisääntöjen mukaisesti että horisontaalinen ehdollisuus. Samalla Espanjan on täysin noudatettava liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisia sitoumuksiaan ja velvoitteitaan sekä suosituksia, jotka koskevat makrotalouden epätasapainon korjaamista talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa.

| (10) | Espanjan pankkialan pitkän aikavälin kestävyyden vahvistaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voitaisiin säilyttää Espanjan rahoitusvakaus ja rajoittaa rahoitusmarkkinoiden paineiden leviämistä muihin euroalueen talouksiin ja tällä tavoin välttää kielteiset vaikutukset talouden sekä talous- ja rahaliiton moitteettomaan toimintaan. Näiden ongelmien korjaamiseksi tähän mennessä toteutetut merkittävät toimenpiteet eivät ole olleet täysin riittäviä. Tästä syystä on tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä. Espanjan olisi erityisesti pantava täytäntöön erityisiä lisätoimenpiteitä, joilla voidaan tehokkaasti puuttua heikkolaatuisiin omaisuuseriin, palauttaa markkinalähtöinen rahoitus, vähentää pankkien riippuvuutta keskuspankin tarjoamasta maksuvalmiustuesta ja parantaa riskien määrittämiseen ja kriisinhallintaan käytettyjä mekanismeja. |
| --- | --- |

(10)

Espanjan pankkialan pitkän aikavälin kestävyyden vahvistaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voitaisiin säilyttää Espanjan rahoitusvakaus ja rajoittaa rahoitusmarkkinoiden paineiden leviämistä muihin euroalueen talouksiin ja tällä tavoin välttää kielteiset vaikutukset talouden sekä talous- ja rahaliiton moitteettomaan toimintaan. Näiden ongelmien korjaamiseksi tähän mennessä toteutetut merkittävät toimenpiteet eivät ole olleet täysin riittäviä. Tästä syystä on tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä. Espanjan olisi erityisesti pantava täytäntöön erityisiä lisätoimenpiteitä, joilla voidaan tehokkaasti puuttua heikkolaatuisiin omaisuuseriin, palauttaa markkinalähtöinen rahoitus, vähentää pankkien riippuvuutta keskuspankin tarjoamasta maksuvalmiustuesta ja parantaa riskien määrittämiseen ja kriisinhallintaan käytettyjä mekanismeja.

| (11) | Osana kokonaisstrategiaa on erittäin tärkeää pystyä puuttumaan tehokkaasti heikkolaatuisiin omaisuuseriin edellyttämällä, että tuettujen pankkien ongelmalliset omaisuuserät erotetaan selvästi pankkien taseista. Tätä vaatimusta olisi sovellettava erityisesti kiinteistökehitystoimintaan liittyviin lainoihin ja takavarikoituihin omaisuuseriin. Tällainen erottaminen poistaisi kaikki jäljellä olevat epäilyt pankkien taseiden laadusta ja antaisi pankeille paremmat mahdollisuudet hoitaa rahoituksen välittäjän tehtäviään. |
| --- | --- |

(11)

Osana kokonaisstrategiaa on erittäin tärkeää pystyä puuttumaan tehokkaasti heikkolaatuisiin omaisuuseriin edellyttämällä, että tuettujen pankkien ongelmalliset omaisuuserät erotetaan selvästi pankkien taseista. Tätä vaatimusta olisi sovellettava erityisesti kiinteistökehitystoimintaan liittyviin lainoihin ja takavarikoituihin omaisuuseriin. Tällainen erottaminen poistaisi kaikki jäljellä olevat epäilyt pankkien taseiden laadusta ja antaisi pankeille paremmat mahdollisuudet hoitaa rahoituksen välittäjän tehtäviään.

| (12) | Tällä tavoin toteutettu pankkien taseiden avoimuuden parantaminen voi myös helpottaa niiden riskien hallittua pienentämistä, joita pankeilla on kiinteistöalalla, palauttaa markkinalähtöisen rahoituksen ja vähentää pankkien riippuvuutta keskuspankin tarjoamasta maksuvalmiustuesta. |
| --- | --- |

(12)

Tällä tavoin toteutettu pankkien taseiden avoimuuden parantaminen voi myös helpottaa niiden riskien hallittua pienentämistä, joita pankeilla on kiinteistöalalla, palauttaa markkinalähtöisen rahoituksen ja vähentää pankkien riippuvuutta keskuspankin tarjoamasta maksuvalmiustuesta.

| (13) | Terveiden puitteiden luominen Espanjan pankkialalle edellyttää, että riskien määrittämiseen ja kriisinhallintaan käytettyjä mekanismeja parannetaan. Tehokkaan strategian olisi sisällettävä muutoksia, joiden tavoitteena on vahvistaa sääntely- ja valvontakehystä ottaen huomioon rahoituskriisistä saadut kokemukset. Myös yritysjohdon valvontaa olisi parannettava kansainvälisten parhaiden käytäntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(13)

Terveiden puitteiden luominen Espanjan pankkialalle edellyttää, että riskien määrittämiseen ja kriisinhallintaan käytettyjä mekanismeja parannetaan. Tehokkaan strategian olisi sisällettävä muutoksia, joiden tavoitteena on vahvistaa sääntely- ja valvontakehystä ottaen huomioon rahoituskriisistä saadut kokemukset. Myös yritysjohdon valvontaa olisi parannettava kansainvälisten parhaiden käytäntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Komissio yhteistyössä EKP:n, EPV:n ja IMF:n kanssa on sopinut Espanjan viranomaisten kanssa rahoitustukeen liittyvistä erityisistä rahoitusalapoliittisista ehdoista. Nämä edellytykset vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa, jonka komissio ja Espanjan viranomaiset allekirjoittavat. Yksityiskohtaiset rahoitusehdot määritellään rahoitustukiohjelmassa.

Espanjan on vahvistettava pankkialan pääomapohjaa riittävästi ja toteutettava pankkijärjestelmänsä perusteellinen rakenneuudistus. Tältä osin Espanjan on yhteensovitetusti komission kanssa ja EKP:tä kuullen laadittava Espanjan pankkien tulevaa rakennetta, toimintaa ja luottokelpoisuutta koskeva strategia, jossa määritetään, millä tavoin niiden toiminta ilman myöhempää valtion tukea varmistetaan. Strategiaa tarkennetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa, jossa kehitetään edelleen tähän päätökseen sisältyviä toimintapoliittisia ehtoja.

2.   Tämän strategian keskeisiä osia ovat Espanjan pankkialan heikkojen osien uudistaminen sekä pankkialan sääntely- ja valvontakehysten vahvistaminen.

3.   Espanjan pankkialan heikkojen osien uudistaminen sisältää seuraavat kolme osatekijää:

| a) | kunkin pankin pääomatarpeiden määrittäminen toteuttamalla pankkialalla perusteellinen omaisuuserien laatua koskeva tarkastelu ja kyseiseen tarkasteluun perustuva pankkikohtainen stressitesti. Stressitestin tulosten perusteella pääomalisäystä tarvitsevat pankit jaetaan kolmeen eri ryhmään. Jokainen ryhmä on velvollinen esittämään rakenneuudistus- ja kriisinratkaisusuunnitelmat ja kaikki täydentävät toimenpiteet ja jatkotoimenpiteet, joista määrätään yhteisymmärryspöytäkirjassa; |
| --- | --- |

a)

kunkin pankin pääomatarpeiden määrittäminen toteuttamalla pankkialalla perusteellinen omaisuuserien laatua koskeva tarkastelu ja kyseiseen tarkasteluun perustuva pankkikohtainen stressitesti. Stressitestin tulosten perusteella pääomalisäystä tarvitsevat pankit jaetaan kolmeen eri ryhmään. Jokainen ryhmä on velvollinen esittämään rakenneuudistus- ja kriisinratkaisusuunnitelmat ja kaikki täydentävät toimenpiteet ja jatkotoimenpiteet, joista määrätään yhteisymmärryspöytäkirjassa;

| b) | heikkojen pankkien pääomapohjan vahvistaminen, rakenneuudistus ja/tai hallittu kriisinratkaisu stressitestissä määriteltyjen mahdollisten pääoma-alijäämien korjaamissuunnitelmien perusteella. Nämä suunnitelmat perustuvat elinkelpoisuuden periaatteisiin, veronmaksajille aiheutuvien kustannusten minimointiin (vastuunjako) ja kilpailun vääristymien rajoittamiseen. Tätä varten Espanja hyväksyy lainsäädäntöä, joka i) mahdollistaa viimesijaisia saatavia koskevan menettelyn soveltamisen, mukaan lukien vastuunjaon pakolliset muodot, ja ii) parantaa pankkialan kriisinratkaisukehystä asiaankuuluvien ratkaisuvaltuuksien antamiseksi FROB:lle ja talletussuojarahastolle ottaen huomioon kriisinhallintaa ja pankkialan kriisinratkaisua koskevan EU:n säädösehdotuksen, mukaan luettuina erikoisvälineet elinkelvottomien pankkien lakkauttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

heikkojen pankkien pääomapohjan vahvistaminen, rakenneuudistus ja/tai hallittu kriisinratkaisu stressitestissä määriteltyjen mahdollisten pääoma-alijäämien korjaamissuunnitelmien perusteella. Nämä suunnitelmat perustuvat elinkelpoisuuden periaatteisiin, veronmaksajille aiheutuvien kustannusten minimointiin (vastuunjako) ja kilpailun vääristymien rajoittamiseen. Tätä varten Espanja hyväksyy lainsäädäntöä, joka i) mahdollistaa viimesijaisia saatavia koskevan menettelyn soveltamisen, mukaan lukien vastuunjaon pakolliset muodot, ja ii) parantaa pankkialan kriisinratkaisukehystä asiaankuuluvien ratkaisuvaltuuksien antamiseksi FROB:lle ja talletussuojarahastolle ottaen huomioon kriisinhallintaa ja pankkialan kriisinratkaisua koskevan EU:n säädösehdotuksen, mukaan luettuina erikoisvälineet elinkelvottomien pankkien lakkauttamiseksi;

| c) | niiden pankkien omaisuuserien erottelu, jotka saavat pääomapohjan vahvistamistoimiinsa julkista tukea, ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen ulkopuoliselle omaisuudenhoitoyhtiölle niiden pitkän aikavälin arvon realisoimiseksi. Espanja laatii tiiviissä yhteistyössä komission, EKP:n ja EPV:n kanssa sekä IMF:n teknisellä tuella omaisuudenhoitoyhtiön perustamista ja toimintaa koskevan kattavan lainsäädäntökehyksen, jotta yhtiö on täysin toimintakykyinen vuoden 2012 marraskuuhun mennessä. |
| --- | --- |

c)

niiden pankkien omaisuuserien erottelu, jotka saavat pääomapohjan vahvistamistoimiinsa julkista tukea, ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen ulkopuoliselle omaisuudenhoitoyhtiölle niiden pitkän aikavälin arvon realisoimiseksi. Espanja laatii tiiviissä yhteistyössä komission, EKP:n ja EPV:n kanssa sekä IMF:n teknisellä tuella omaisuudenhoitoyhtiön perustamista ja toimintaa koskevan kattavan lainsäädäntökehyksen, jotta yhtiö on täysin toimintakykyinen vuoden 2012 marraskuuhun mennessä.

4.   Varmistaakseen, että pankkialalle saadaan luotua terveet puitteet, Espanjan on myös vahvistettava sääntely- ja valvontakehyksiä ja tehostettava hallintotapoja. Strategian ja ehdollisuuden, joka eritellään kattavasti yhteisymmärryspöytäkirjassa, on sisällettävä muun muassa seuraavat toimenpiteet:

| a) | Espanjan luottolaitosten edellytetään nostavan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutensa vähintään 9 prosenttiin pääomapohjan vahvistamista koskevassa EPV:n menettelyssä esitetyn pääoman määritelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Espanjan luottolaitosten edellytetään nostavan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutensa vähintään 9 prosenttiin pääomapohjan vahvistamista koskevassa EPV:n menettelyssä esitetyn pääoman määritelmän mukaisesti;

| b) | Espanjan luottolaitosten edellytetään soveltavan 1 päivästä tammikuuta 2013 alkaen vakavaraisuusasetuksessa käyttöön otettua pääoman määritelmää; |
| --- | --- |

b)

Espanjan luottolaitosten edellytetään soveltavan 1 päivästä tammikuuta 2013 alkaen vakavaraisuusasetuksessa käyttöön otettua pääoman määritelmää;

| c) | luottotappiovarauksia koskeva lainsäädäntökehys on arvioitava uudelleen. Espanjan viranomaisten on rahoituskriisistä saatujen kokemusten pohjalta tehtävä ehdotuksia luottotappiovarauksia koskevan pysyvän säännöstön uudistamiseksi ottaen huomioon viime kuukausien aikana käyttöön otetut väliaikaiset toimenpiteet sekä EU:n tilinpäätössäännöstö; |
| --- | --- |

c)

luottotappiovarauksia koskeva lainsäädäntökehys on arvioitava uudelleen. Espanjan viranomaisten on rahoituskriisistä saatujen kokemusten pohjalta tehtävä ehdotuksia luottotappiovarauksia koskevan pysyvän säännöstön uudistamiseksi ottaen huomioon viime kuukausien aikana käyttöön otetut väliaikaiset toimenpiteet sekä EU:n tilinpäätössäännöstö;

| d) | Espanjan keskuspankin (Banco de España) toiminnallista riippumattomuutta on vahvistettava; kansainvälisten suositusten ja standardien mukaisesti pankkialaan liittyvien seuraamusten määräämistä ja lupien myöntämistä koskevat talousministeriön valtuudet siirretään Banco de Españalle; |
| --- | --- |

d)

Espanjan keskuspankin (Banco de España) toiminnallista riippumattomuutta on vahvistettava; kansainvälisten suositusten ja standardien mukaisesti pankkialaan liittyvien seuraamusten määräämistä ja lupien myöntämistä koskevat talousministeriön valtuudet siirretään Banco de Españalle;

| e) | Banco de Españan valvontamenettelyjä parannetaan entisestään sisäisen tarkastuksen perusteella. |
| --- | --- |

e)

Banco de Españan valvontamenettelyjä parannetaan entisestään sisäisen tarkastuksen perusteella.

| f) | rahoituksen turvaverkkona toimivien elinten (FROB ja talletussuojarahasto) hallintojärjestelyjä tarkistetaan mahdollisten eturistiriitojen välttämiseksi; |
| --- | --- |

f)

rahoituksen turvaverkkona toimivien elinten (FROB ja talletussuojarahasto) hallintojärjestelyjä tarkistetaan mahdollisten eturistiriitojen välttämiseksi;

| g) | säästöpankkialan ja säästöpankkien omistamien pankkien hallintoa koskevia sääntöjä vahvistetaan; |
| --- | --- |

g)

säästöpankkialan ja säästöpankkien omistamien pankkien hallintoa koskevia sääntöjä vahvistetaan;

| h) | muutetaan kuluttajansuoja- ja arvopaperilainsäädäntöä, jotta voidaan rajoittaa etuoikeusasemaltaan toissijaisten velkavälineiden (tai talletussuojarahaston piiriin kuulumattomien välineiden) myyntiä pankkien toimesta asiaan perehtymättömille yksityisasiakkaille, ja vahvistetaan niiden noudattamista koskevaa viranomaisvalvontaa; |
| --- | --- |

h)

muutetaan kuluttajansuoja- ja arvopaperilainsäädäntöä, jotta voidaan rajoittaa etuoikeusasemaltaan toissijaisten velkavälineiden (tai talletussuojarahaston piiriin kuulumattomien välineiden) myyntiä pankkien toimesta asiaan perehtymättömille yksityisasiakkaille, ja vahvistetaan niiden noudattamista koskevaa viranomaisvalvontaa;

| i) | toteutetaan toimia pankkijärjestelmän rakenneuudistuksesta veronmaksajille koituvien kulujen minimoimiseksi. Kun tappiot on kohdennettu omistajille, Espanjan viranomaiset edellyttävät vastuunjakoa koskevia toimenpiteitä hybridipääoman omistajilta ja etuoikeusasemaltaan toissijaisen velan haltijoilta julkista pääomaa saavien pankkien osalta; |
| --- | --- |

i)

toteutetaan toimia pankkijärjestelmän rakenneuudistuksesta veronmaksajille koituvien kulujen minimoimiseksi. Kun tappiot on kohdennettu omistajille, Espanjan viranomaiset edellyttävät vastuunjakoa koskevia toimenpiteitä hybridipääoman omistajilta ja etuoikeusasemaltaan toissijaisen velan haltijoilta julkista pääomaa saavien pankkien osalta;

| j) | sitoudutaan rajoittamaan kaikkien valtiontukea saavien pankkien hallinto- ja valvontaelinten jäsenten palkkatasoja; |
| --- | --- |

j)

sitoudutaan rajoittamaan kaikkien valtiontukea saavien pankkien hallinto- ja valvontaelinten jäsenten palkkatasoja;

| k) | parannetaan julkista luottotietorekisteriä. |
| --- | --- |

k)

parannetaan julkista luottotietorekisteriä.

5.   Viranomaiset antavat komissiolle, EKP:lle, EPV:lle ja IMF:lle tiukkojen luottamuksellisuutta koskevien ehtojen mukaisesti pankkialan valvontaan tarvittavat tiedot.

6.   Komissio yhteistyössä EKP:n ja EPV:n kanssa tarkistaa säännöllisin väliajoin tarkastuskäyntien ja Espanjan viranomaisten säännöllisen neljännesvuosittaisen raportoinnin perusteella, että taloudelliseen tukeen liittyvät toimintapoliittiset ehdot täyttyvät. FROB:n toimintaa ohjelman puitteissa valvotaan säännöllisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EUVL C 219, 24.7.2012, s. 81.

1

---

| 28.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/21

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012,

kansallisten keskuspankkien ulkopuolisten tilintarkastajien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/70/EY muuttamisesta Banka Slovenijen ulkopuolisten tilintarkastajien osalta

(2012/444/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan (N:o 4) ja erityisesti sen 27 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Banka Slovenijen tilintarkastajista Euroopan unionin neuvostolle 1 päivänä kesäkuuta 2012 annetun Euroopan keskuspankin suosituksen EKP/2012/9 (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemien ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymien riippumattomien ulkopuolisten tilintarkastajien on tarkastettava EKP:n ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemien ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymien riippumattomien ulkopuolisten tilintarkastajien on tarkastettava EKP:n ja eurojärjestelmään kuuluvien kansallisten keskuspankkien tilit.

| (2) | Banka Slovenijen nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyy tilikauden 2011 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2012 alkaen. |
| --- | --- |

(2)

Banka Slovenijen nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien toimikausi päättyy tilikauden 2011 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2012 alkaen.

| (3) | Banka Slovenije on valinnut Deloitte revizija d.o.o.:n ulkopuoliseksi tilintarkastajakseen tilikausiksi 2012–2014. |
| --- | --- |

(3)

Banka Slovenije on valinnut Deloitte revizija d.o.o.:n ulkopuoliseksi tilintarkastajakseen tilikausiksi 2012–2014.

| (4) | EKP:n neuvosto on suositellut, että Deloitte revizija d.o.o. nimitetään Banka Slovenijen ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2012–2014. |
| --- | --- |

(4)

EKP:n neuvosto on suositellut, että Deloitte revizija d.o.o. nimitetään Banka Slovenijen ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2012–2014.

| (5) | On tarkoituksenmukaista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa päätös 1999/70/EY (2) vastaavasti, |
| --- | --- |

(5)

On tarkoituksenmukaista noudattaa EKP:n neuvoston suositusta ja muuttaa päätös 1999/70/EY (2) vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 1999/70/EY 1 artiklan 13 kohta seuraavasti:

”13.   Hyväksytään Deloitte revizija d.o.o. Banka Slovenijen ulkopuoliseksi tilintarkastajaksi tilikausiksi 2012–2014.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Euroopan keskuspankille.

Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  EUVL C 161, 7.6.2012, s. 1.

1

(2)  EYVL L 22, 29.1.1999, s. 69.

2

---

| 28.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/22

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012,

DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Unkarin kanssa

(2012/445/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan ja 25 artiklan,

ottaa huomioon päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS (2) ja erityisesti sen 20 artiklan sekä sen liitteessä olevan 4 luvun,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla.

| (2) | Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön mainitun päätöksen 6 luvun säännökset. |
| --- | --- |

(2)

Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön mainitun päätöksen 6 luvun säännökset.

| (3) | Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon.

| (4) | Unkari on antanut neuvoston pääsihteeristölle tiedot kansallisista DNA-analyysitietokannoista, joihin sovelletaan päätöksen 2008/615/YOS 2–6 artiklaa, ja tuon päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa mainituista edellytyksistä automaattiselle haulle päätöksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Unkari on antanut neuvoston pääsihteeristölle tiedot kansallisista DNA-analyysitietokannoista, joihin sovelletaan päätöksen 2008/615/YOS 2–6 artiklaa, ja tuon päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa mainituista edellytyksistä automaattiselle haulle päätöksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (5) | Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn. |
| --- | --- |

(5)

Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn.

| (6) | Unkari on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja DNA-tietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn. |
| --- | --- |

(6)

Unkari on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja DNA-tietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn.

| (7) | Unkari on toteuttanut Itävallan kanssa onnistuneen testausajon. |
| --- | --- |

(7)

Unkari on toteuttanut Itävallan kanssa onnistuneen testausajon.

| (8) | Unkariin on tehty arviointikäynti, ja Itävallan arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle. |
| --- | --- |

(8)

Unkariin on tehty arviointikäynti, ja Itävallan arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle.

| (9) | Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto kyselyn, arviointikäynnin ja DNA-tietojen vaihtoa koskevan testausajon tuloksista, |
| --- | --- |

(9)

Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto kyselyn, arviointikäynnin ja DNA-tietojen vaihtoa koskevan testausajon tuloksista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Unkari on DNA-tietojen automaattisen haun ja vertailun toteuttamiseksi pannut täysimääräisesti täytäntöön päätöksen 2008/615/YOS 6 luvun tietosuojaa koskevat yleiset säännökset, ja sillä on oikeus vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja mainitun päätöksen 3 ja 4 artiklan mukaisesti tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 28.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/23

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012,

sormenjälkitietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Unkarin kanssa

(2012/446/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 25 artiklan,

ottaa huomioon päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS (2) ja erityisesti sen 20 artiklan sekä sen liitteessä olevan 4 luvun,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla.

| (2) | Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön mainitun päätöksen 6 luvun säännökset. |
| --- | --- |

(2)

Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön mainitun päätöksen 6 luvun säännökset.

| (3) | Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon.

| (4) | Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn. |
| --- | --- |

(4)

Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn.

| (5) | Unkari on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja sormenjälkitietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn. |
| --- | --- |

(5)

Unkari on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja sormenjälkitietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn.

| (6) | Unkari on toteuttanut Itävallan kanssa onnistuneen testausajon. |
| --- | --- |

(6)

Unkari on toteuttanut Itävallan kanssa onnistuneen testausajon.

| (7) | Unkariin on tehty arviointikäynti, ja Itävallan arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle. |
| --- | --- |

(7)

Unkariin on tehty arviointikäynti, ja Itävallan arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle.

| (8) | Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto sormenjälkitietojen vaihtoa koskeneiden kyselyn, arviointikäynnin ja testausajon tuloksista, |
| --- | --- |

(8)

Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto sormenjälkitietojen vaihtoa koskeneiden kyselyn, arviointikäynnin ja testausajon tuloksista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Unkari on sormenjälkitietojen automaattisen haun toteuttamiseksi pannut täysimääräisesti täytäntöön päätöksen 2008/615/YOS 6 luvun tietosuojaa koskevat yleiset säännökset, ja sillä on oikeus vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja kyseisen päätöksen 9 artiklan mukaisesti tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 28.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/24

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä heinäkuuta 2012,

Tanskalle annettavasta luvasta ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 75 artiklasta poikkeava erityistoimenpide

(2012/447/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tanska pyysi komission 5 päivänä syyskuuta 2011 saapuneeksi kirjaamalla kirjeellä lupaa soveltaa toimenpidettä, joka poikkeaa tuotantopanoksiin sisältyvän veron vähennysoikeutta koskevista direktiivin 2006/112/EY säännöksistä. |
| --- | --- |

(1)

Tanska pyysi komission 5 päivänä syyskuuta 2011 saapuneeksi kirjaamalla kirjeellä lupaa soveltaa toimenpidettä, joka poikkeaa tuotantopanoksiin sisältyvän veron vähennysoikeutta koskevista direktiivin 2006/112/EY säännöksistä.

| (2) | Komissio antoi 14 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä Tanskan esittämän pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille. Komissio ilmoitti Tanskalle 15 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Komissio antoi 14 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä Tanskan esittämän pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille. Komissio ilmoitti Tanskalle 15 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.

| (3) | Direktiivin 2006/112/EY nojalla verovelvollinen voi tällä hetkellä vähentää kokonaisuudessaan tuotantopanoksiin sisältyvän veron kevyen hyötyajoneuvon hankinta- ja käyttökustannuksista, jos kyseinen ajoneuvo on rekisteröity Tanskassa pelkästään yrityskäyttöön ja sen suurin sallittu kokonaispaino on kolme tonnia. Jos tällaista ajoneuvoa käytetään myöhemmin yksityistarkoituksiin, verovelvollinen menettää oikeuden vähentää ajoneuvon hankintakustannuksiin sisältyvän arvonlisäveron. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2006/112/EY nojalla verovelvollinen voi tällä hetkellä vähentää kokonaisuudessaan tuotantopanoksiin sisältyvän veron kevyen hyötyajoneuvon hankinta- ja käyttökustannuksista, jos kyseinen ajoneuvo on rekisteröity Tanskassa pelkästään yrityskäyttöön ja sen suurin sallittu kokonaispaino on kolme tonnia. Jos tällaista ajoneuvoa käytetään myöhemmin yksityistarkoituksiin, verovelvollinen menettää oikeuden vähentää ajoneuvon hankintakustannuksiin sisältyvän arvonlisäveron.

| (4) | Koska tästä järjestelmästä aiheutuu huomattava rasitus sekä verovelvolliselle että verohallinnolle, Tanskan viranomaiset ovat pyytäneet lupaa soveltaa direktiivin 2006/112/EY 75 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä. Tuolla toimenpiteellä sallittaisiin verovelvollisten, jotka ovat rekisteröineet ajoneuvon pelkästään yrityskäyttöön, käyttää kyseistä ajoneuvoa muuhun kuin yrityskäyttöön ja laskea suoritusten veroperusteen direktiivin 2006/112/EY 75 artiklan nojalla kiinteämääräisesti päiväkohtaisena menettämättä oikeuttaan vähentää ajoneuvon hankintakustannuksiin sisältyvää arvonlisäveroa. |
| --- | --- |

(4)

Koska tästä järjestelmästä aiheutuu huomattava rasitus sekä verovelvolliselle että verohallinnolle, Tanskan viranomaiset ovat pyytäneet lupaa soveltaa direktiivin 2006/112/EY 75 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä. Tuolla toimenpiteellä sallittaisiin verovelvollisten, jotka ovat rekisteröineet ajoneuvon pelkästään yrityskäyttöön, käyttää kyseistä ajoneuvoa muuhun kuin yrityskäyttöön ja laskea suoritusten veroperusteen direktiivin 2006/112/EY 75 artiklan nojalla kiinteämääräisesti päiväkohtaisena menettämättä oikeuttaan vähentää ajoneuvon hankintakustannuksiin sisältyvää arvonlisäveroa.

| (5) | Tätä yksinkertaistettua laskentamenetelmää käytettäisiin kuitenkin ainoastaan, jos muu kuin yrityskäyttö ei ylitä kahtakymmentä päivää kalenterivuodessa, ja maksettavaksi arvonlisäveroksi vahvistetaan 40 Tanskan kruunua kutakin päivää kohden, jolloin ajoneuvo on ollut muussa kuin yrityskäytössä. Tanskan hallitus on asettanut tämän määrän kansallisten tilastojen perinpohjaisen analysoinnin perusteella. |
| --- | --- |

(5)

Tätä yksinkertaistettua laskentamenetelmää käytettäisiin kuitenkin ainoastaan, jos muu kuin yrityskäyttö ei ylitä kahtakymmentä päivää kalenterivuodessa, ja maksettavaksi arvonlisäveroksi vahvistetaan 40 Tanskan kruunua kutakin päivää kohden, jolloin ajoneuvo on ollut muussa kuin yrityskäytössä. Tanskan hallitus on asettanut tämän määrän kansallisten tilastojen perinpohjaisen analysoinnin perusteella.

| (6) | Toimenpiteellä, jota on määrä soveltaa kevyisiin hyötyajoneuvoihin, joiden suurin sallittu kokonaispaino on kolme tonnia, yksinkertaistettaisiin sellaisten verovelvollisten alv-velvoitteita, jotka käyttävät yrityskäyttöön rekisteröityä ajoneuvoa satunnaisesti muuhun kuin yrityskäyttöön. Verovelvollisella olisi kuitenkin edelleen mahdollisuus rekisteröidä kevyt hyötyajoneuvo sekä yritys- että yksityiskäyttöön. Näin toimimalla verovelvollinen menettäisi oikeuden vähentää ajoneuvon hankintakustannuksiin sisältyvän arvonlisäveron, mutta häntä ei vaadittaisi suorittamaan yksityiskäytöstä kannettavaa päivittäistä maksua. |
| --- | --- |

(6)

Toimenpiteellä, jota on määrä soveltaa kevyisiin hyötyajoneuvoihin, joiden suurin sallittu kokonaispaino on kolme tonnia, yksinkertaistettaisiin sellaisten verovelvollisten alv-velvoitteita, jotka käyttävät yrityskäyttöön rekisteröityä ajoneuvoa satunnaisesti muuhun kuin yrityskäyttöön. Verovelvollisella olisi kuitenkin edelleen mahdollisuus rekisteröidä kevyt hyötyajoneuvo sekä yritys- että yksityiskäyttöön. Näin toimimalla verovelvollinen menettäisi oikeuden vähentää ajoneuvon hankintakustannuksiin sisältyvän arvonlisäveron, mutta häntä ei vaadittaisi suorittamaan yksityiskäytöstä kannettavaa päivittäistä maksua.

| (7) | Sellaisen toimenpiteen toteuttaminen, jolla varmistetaan, että yrityskäyttöön rekisteröityä ajoneuvoa satunnaisesti muuhun kuin yrityskäyttöön käyttävältä verovelvolliselta ei riistetä täysin oikeutta vähentää kyseisen ajoneuvon tuotantopanoksiin sisältyvä vero, olisi direktiivissä 2006/112/EY säädettyjen vähennystä koskevien yleisten sääntöjen mukainen. |
| --- | --- |

(7)

Sellaisen toimenpiteen toteuttaminen, jolla varmistetaan, että yrityskäyttöön rekisteröityä ajoneuvoa satunnaisesti muuhun kuin yrityskäyttöön käyttävältä verovelvolliselta ei riistetä täysin oikeutta vähentää kyseisen ajoneuvon tuotantopanoksiin sisältyvä vero, olisi direktiivissä 2006/112/EY säädettyjen vähennystä koskevien yleisten sääntöjen mukainen.

| (8) | Luvan olisi oltava voimassa rajoitetun ajan, minkä vuoksi sen voimassaolon olisi päätyttävä 31 päivänä joulukuuta 2014. Tuohon päivään mennessä saatujen kokemusten valossa olisi arvioitava, onko poikkeus yhä aiheellinen. |
| --- | --- |

(8)

Luvan olisi oltava voimassa rajoitetun ajan, minkä vuoksi sen voimassaolon olisi päätyttävä 31 päivänä joulukuuta 2014. Tuohon päivään mennessä saatujen kokemusten valossa olisi arvioitava, onko poikkeus yhä aiheellinen.

| (9) | Toimenpiteellä on vain vähäinen vaikutus kyseessä olevan jäsenvaltion kokonaisverotuloihin, jotka kannetaan lopullisessa kulutusvaiheessa, eikä sillä ole kielteistä vaikutusta arvonlisäverosta saataviin unionin omiin varoihin, |
| --- | --- |

(9)

Toimenpiteellä on vain vähäinen vaikutus kyseessä olevan jäsenvaltion kokonaisverotuloihin, jotka kannetaan lopullisessa kulutusvaiheessa, eikä sillä ole kielteistä vaikutusta arvonlisäverosta saataviin unionin omiin varoihin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jos verovelvollinen käyttää pelkästään yrityskäyttöön rekisteröityä kevyttä hyötyajoneuvoa yksityisiin tarpeisiin, henkilökuntansa tarpeisiin tai yleisemmin muuhun kuin yrityksensä tarpeisiin, Tanska saa direktiivin 2006/112/EY 75 artiklasta poiketen määrittää verotettavan määrän käyttäen perusteena kutakin tällaista käyttöpäivää kohden laskettavaa kiinteää veroa.

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu kiinteä vero on 40 Tanskan kruunua päivässä.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitettua toimenpidettä sovelletaan ainoastaan kevyisiin hyötyajoneuvoihin, joiden suurin sallittu kokonaispaino on kolme tonnia.

Tätä toimenpidettä ei sovelleta, jos ajoneuvoa käytetään muuhun kuin yrityskäyttöön yli kahdenkymmenen päivän ajan kalenterivuodessa.

3 artikla

Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2014.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 28.7.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 202/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 202/26

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2012,

ekologisista arviointiperusteista EU-ympäristömerkin myöntämiseksi sanomalehtipaperille

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4693)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/448/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon EU-ympäristömerkistä 25 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 66/2010 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

on kuullut Euroopan unionin ympäristömerkintälautakuntaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 66/2010 mukaan EU-ympäristömerkki voidaan myöntää sellaisille tuotteille, joilla on elinkaarensa aikana vähemmän haitallisia vaikutuksia ympäristöön. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 66/2010 mukaan EU-ympäristömerkki voidaan myöntää sellaisille tuotteille, joilla on elinkaarensa aikana vähemmän haitallisia vaikutuksia ympäristöön.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 66/2010 säädetään, että erityiset ympäristömerkin myöntämisperusteet vahvistetaan tuoteryhmittäin. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 66/2010 säädetään, että erityiset ympäristömerkin myöntämisperusteet vahvistetaan tuoteryhmittäin.

| (3) | Koska sanomalehtipaperin tuotanto kuluttaa huomattavia määriä energiaa, puuta ja kemikaaleja ja saattaa johtaa luonnonvarojen käytöstä ympäristölle aiheutuviin vahinkoihin tai riskeihin, on aiheellista vahvistaa EU-ympäristömerkin myöntämisperusteet tuoteryhmälle ”sanomalehtipaperi”. |
| --- | --- |

(3)

Koska sanomalehtipaperin tuotanto kuluttaa huomattavia määriä energiaa, puuta ja kemikaaleja ja saattaa johtaa luonnonvarojen käytöstä ympäristölle aiheutuviin vahinkoihin tai riskeihin, on aiheellista vahvistaa EU-ympäristömerkin myöntämisperusteet tuoteryhmälle ”sanomalehtipaperi”.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 66/2010 16 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 66/2010 16 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Tuoteryhmään ”sanomalehtipaperi” kuuluu massasta valmistettu paperi, jota käytetään sanomalehtien ja muiden painotuotteiden painamiseen.

2.   Sanomalehtipaperin tuoteryhmään eivät kuulu kopio- ja painopaperi, lämpöherkkä paperi, valokuvapaperi ja itsejäljentävä paperi, pakkaus- ja käärepaperi eikä hajustettu paperi.

2 artikla

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

| 1) | ’sanomalehtipaperilla’ lähinnä sanomalehtien painamiseen käytettävää paperia, joka on tehty massasta ja/tai kierrätyspaperista ja jonka paino on 40–65 g/m2; |
| --- | --- |

1)

’sanomalehtipaperilla’ lähinnä sanomalehtien painamiseen käytettävää paperia, joka on tehty massasta ja/tai kierrätyspaperista ja jonka paino on 40–65 g/m2;

| 2) | ’kierrätyskuiduilla’ kuituja, jotka ovat peräisin valmistusprosessin aikana taikka kotitalouksissa tai kaupallisten, teollisten tai muiden loppukäyttäjän asemassa olevissa laitoksissa syntyneestä jätevirrasta ja joita ei enää voi käyttää niiden alkuperäiseen käyttötarkoitukseen. |
| --- | --- |

2)

’kierrätyskuiduilla’ kuituja, jotka ovat peräisin valmistusprosessin aikana taikka kotitalouksissa tai kaupallisten, teollisten tai muiden loppukäyttäjän asemassa olevissa laitoksissa syntyneestä jätevirrasta ja joita ei enää voi käyttää niiden alkuperäiseen käyttötarkoitukseen.

3 artikla

Jotta sanomalehtipaperille voitaisiin myöntää asetuksen (EY) N:o 66/2010 nojalla EU-ympäristömerkki, sen on kuuluttava tämän päätöksen 1 artiklassa määriteltyyn tuoteryhmään ”sanomalehtipaperi” sekä täytettävä tämän päätöksen liitteessä esitetyt arviointiperusteet ja niihin liittyvät arviointi- ja todentamisvaatimukset.

4 artikla

Tuoteryhmään ”sanomalehtipaperi” sovellettavat ekologiset arviointiperusteet sekä niihin liittyvät arviointi- ja todentamisvaatimukset ovat voimassa kolme vuotta tämän päätöksen antamisesta.

5 artikla

Hallinnollisia tarkoituksia varten tuoteryhmälle ”sanomalehtipaperi” annetaan tunnusnumero ”037”.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2012.

Komission puolesta

Janez POTOČNIK

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 27, 30.1.2010, s. 1.

1

---

LIITE

YLEISET PERIAATTEET

Arviointiperusteiden tavoitteet

Arviointiperusteilla pyritään erityisesti parantamaan resurssitehokkuutta edistämällä paperin kierrätystä, vähentämällä myrkyllisten ja rehevöittävien aineiden päästöjä vesistöihin ja vähentämällä energiankäytöstä ympäristölle aiheutuvia vahinkoja tai riskejä (ilmaston lämpeneminen, happamoituminen, otsonikerroksen ohentuminen, uusiutumattomien luonnonvarojen ehtyminen) siten, että vähennetään energian kulutusta ja siitä aiheutuvia päästöjä ilmaan, sekä vähentämään vaarallisten kemikaalien käytöstä ympäristölle aiheutuvia vahinkoja ja riskejä ja tukemaan kestävän kehityksen periaatteita metsien suojelemiseksi.

ARVIOINTIPERUSTEET

Arviointiperusteet vahvistetaan kullekin seuraavista:

| 1. | Päästöt vesistöihin ja ilmaan |
| --- | --- |

1.

Päästöt vesistöihin ja ilmaan

| 2. | Energian käyttö |
| --- | --- |

2.

Energian käyttö

| 3. | Kuidut: kestävä metsänhoito |
| --- | --- |

3.

Kuidut: kestävä metsänhoito

| 4. | Vaaralliset kemialliset aineet |
| --- | --- |

4.

Vaaralliset kemialliset aineet

| 5. | Jätehuolto |
| --- | --- |

5.

Jätehuolto

| 6. | Soveltuvuus käyttöön |
| --- | --- |

6.

Soveltuvuus käyttöön

| 7. | Ympäristömerkin tiedot |
| --- | --- |

7.

Ympäristömerkin tiedot

Ekologiset arviointiperusteet kattavat massantuotannon, johon sisältyvät kaikki osaprosessit kuituraaka-aineen tai kierrätyspaperin saapumisesta tuotantoalueelle massan lähettämiseen tuotantolaitoksesta, sekä paperintuotannon, johon sisältyvät kaikki osaprosessit massan jauhatuksesta (kierrätyspaperin silputuksesta) paperin rullaukseen.

Arviointiperusteet eivät kata seuraavia toimintoja:

| 1. | Massan, paperin tai raaka-aineiden kuljetus ja pakkaaminen |
| --- | --- |

1.

Massan, paperin tai raaka-aineiden kuljetus ja pakkaaminen

| 2. | Paperin jalostaminen |
| --- | --- |

2.

Paperin jalostaminen

Arviointi- ja todentamisvaatimukset

Erityiset arviointi- ja todentamisvaatimukset ilmoitetaan kunkin arviointiperusteen yhteydessä.

Kun hakijan edellytetään esittävän vakuutuksia, asiakirjoja, analyysejä, testausselosteita tai muita todisteita arviointiperusteiden noudattamisesta, nämä voivat olla peräisin hakijalta ja/tai tämän tavarantoimittajilta ja/tai näiden tavarantoimittajilta, aina tarpeen mukaan.

Tarvittaessa voidaan käyttää muita kuin kussakin arviointiperusteessa ilmoitettuja testimenetelmiä, jos hakemusten arvioinnista vastaava toimivaltainen elin hyväksyy niiden vastaavuuden.

Testit on mahdollisuuksien mukaan suoritettava laboratorioissa, jotka täyttävät EN ISO 17025 -standardissa esitetyt yleiset vaatimukset tai vastaavat vaatimukset.

Toimivaltaiset elimet voivat tarvittaessa pyytää esittämään todentamista tukevia asiakirjoja ja toteuttaa riippumattomia tarkastuksia.

EU-YMPÄRISTÖMERKIN MYÖNTÄMISPERUSTEET

Arviointiperuste 1 –   Päästöt vesistöihin ja ilmaan

a)   Kemiallinen hapenkulutus (COD), rikki (S), typen oksidit (NOx), fosfori (P)

Massan- ja paperintuotannon päästöt ilmakehään ja/tai vesistöihin ilmaistaan kunkin muuttujan osalta pisteinä (PCOD, PS, PNOx, PP) jäljempänä esitetyllä tavalla.

Mikään yksittäinen pistemäärä PCOD, PS, PNox tai PP ei saa olla suurempi kuin 1,5.

Kokonaispistemäärä (Pkok = PCOD + PS + PNOx + PP) saa olla enintään 4,0.

PCOD lasketaan seuraavasti (PS, PNox ja PP lasketaan täsmälleen samalla tavalla).

Kutakin käytettyä massaa ”i” vastaavat mitatut COD-päästöt (CODmassa,i ilmaistuina kiloina ilmakuivaa tonnia kohti) painotetaan kunkin käytetyn massalajin osuuden mukaisesti (massa ”i” suhteessa ilmakuivaan tonniin massaa) ja lasketaan yhteen. COD-kokonaispäästöt (CODkok) saadaan laskemalla yhteen massojen painotetut COD-päästöt ja paperintuotannon mitatut COD-päästöt.

Massantuotannon painotettu COD-viitearvo lasketaan samalla tavoin, eli kunkin käytetyn massan painotettujen viitearvojen summaan lisätään paperintuotannon viitearvo, jolloin saadaan COD-kokonaisviitearvo CODkok,viite. Eri massalajien ja paperivalmistustapojen päästöjen viitearvot esitetään taulukossa 1.

Lopuksi COD-kokonaispäästöt jaetaan COD-kokonaisviitearvolla seuraavasti:

Formula

Taulukko 1

Eri massalajien ja paperinvalmistustapojen päästöjen viitearvot

| Massalaji/Paperi | Päästöt (kiloa ilmakuivaa tonnia kohti) |
| --- | --- |
| CODviite | Sviite | NOx,viite | Pviite |
| Valkaistu kemiallinen massa (muu kuin sulfiittimassa) | 18,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Valkaistu kemiallinen massa (sulfiittimassa) | 25,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Valkaisematon kemiallinen massa | 10,0 | 0,6 | 1,6 | 0,04 |
| CTMP | 15,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Kuumahierre/Hioke | 3,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Uusiomassa | 2,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Paperi (laitokset, joissa ei tuoteta massaa vaan joissa kaikki käytetty massa on ostettua markkinamassaa) | 1 | 0,3 | 0,8 | 0,01 |
| Paperi (muut laitokset) | 1 | 0,3 | 0,7 | 0,01 |

Massalaji/Paperi

Päästöt (kiloa ilmakuivaa tonnia kohti)

CODviite

Sviite

NOx,viite

Pviite

Valkaistu kemiallinen massa (muu kuin sulfiittimassa)

18,0

0,6

1,6

0,045

Valkaistu kemiallinen massa (sulfiittimassa)

25,0

0,6

1,6

0,045

Valkaisematon kemiallinen massa

10,0

0,6

1,6

0,04

CTMP

15,0

0,2

0,3

0,01

Kuumahierre/Hioke

3,0

0,2

0,3

0,01

Uusiomassa

2,0

0,2

0,3

0,01

Paperi (laitokset, joissa ei tuoteta massaa vaan joissa kaikki käytetty massa on ostettua markkinamassaa)

1

0,3

0,8

0,01

Paperi (muut laitokset)

1

0,3

0,7

0,01

Taulukossa 1 esitetystä valkaistun kemiallisen massan (muun kuin sulfiittimassan) Pviite-arvosta voidaan poiketa, jos voidaan osoittaa, että korkeampi fosforitaso johtuu puumassaan luontaisesti sisältyvästä fosforista.

Jos samalla laitoksella tuotetaan sekä lämpöä että sähköä, sähköntuotannon S- ja NOx -päästöt voidaan erottaa kokonaismäärästä. Sähköntuotannosta aiheutuvien päästöjen osuuden laskemiseksi voidaan käyttää seuraavaa kaavaa:

2 x (MWh(sähkö)) / [2 x MWh(sähkö) + MWh(lämpö)]

Tässä kaavassa sähkö tarkoittaa yhteistuotantolaitoksella tuotettua sähköä.

Tässä kaavassa lämpö tarkoittaa nettolämpöä, joka toimitetaan sähköntuotantolaitokselta massan-/ paperintuotantoon.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava yksityiskohtaiset laskelmat, joista käy ilmi tämän arviointiperusteen noudattaminen, sekä vastaavat todentamista tukevat asiakirjat, joihin on sisällyttävä testausselosteet. Testauksessa on käytettävä seuraavia menetelmiä: COD: ISO 6060; NOx: ISO 11564; S(hap.): EPA no 8; S(pelk.): EPA no 16A Öljyn rikkipitoisuus: ISO 8754; Hiilen rikkipitoisuus: ISO 351; P: EN ISO 6878, APAT IRSA CNR 4110 tai Dr Lange LCK 349.

Todentamista tukeviin asiakirjoihin on sisällyttävä ilmoitus mittaustiheydestä sekä COD-, S- ja NOx-pisteiden laskelmat. Niihin on sisällyttävä kaikki S- ja NOx-päästöt, joita syntyy massan- ja paperintuotannon aikana, tuotantolaitoksen ulkopuolella kehitetty höyry mukaan luettuna. Sähköntuotantoon liittyviä päästöjä ei tarvitse ottaa huomioon. Mittauksissa on otettava huomioon soodakattilat, kalkkiuunit, höyrykattilat ja väkevien hajukaasujen polttouunit. Myös hajapäästöt on otettava huomioon. Ilmakehään joutuvien rikkipäästöjen ilmoitettuihin arvoihin on sisällyttävä sekä hapettuneen että pelkistyneen rikin päästöt (dimetyylisulfidi, metyylimerkaptaani, vetysulfidi ja vastaavat päästöt). Öljyllä, hiilellä ja muilla ulkoisilla polttoaineilla, joiden rikkipitoisuus on tunnettu, tapahtuvaan lämmöntuotantoon liittyvät rikkipäästöt voidaan mittaamisen sijasta laskea, ja ne on otettava huomioon.

Vesistöihin joutuvien päästöjen mittaukset on tehtävä suodattamattomista ja laskeutumattomista näytteistä joko tuotantolaitoksella tapahtuneen käsittelyn jälkeen tai yleisessä puhdistuslaitoksessa tapahtuneen käsittelyn jälkeen. Mittausten on perustuttava 12 kuukauden tuotantoon. Jos kyseessä on uusi tai uudelleen rakennettu tuotantolaitos, mittaukset on tehtävä vähintään 45 perättäisen päivän aikana laitoksen toimiessa vakiintuneella tuotantoteholla. Mittauksen on oltava edustava vastaavan prosessivaiheen osalta.

Integroidussa tuotannossa massalle ja paperille on vaikea saada erillisiä päästölukuja, joten massalle ja paperille saattaa olla käytettävissä vain yhteispäästöluku. Tällöin näiden laitosten massan (massojen) päästöarvoksi määrätään nolla ja paperintuotantolaitoksen päästöarvoksi lukema, joka sisältää sekä massan että paperin tuotannon päästöt.

b)   AOX (Adsorboituva orgaaninen halogeeni)

| — | Maaliskuun 31 päivään 2013 saakka kunkin käytetyn massan tuotannosta syntyvät AOX-päästöt saavat olla enintään 0,20 kiloa ilmakuivaa tonnia kohti. |
| --- | --- |

—

Maaliskuun 31 päivään 2013 saakka kunkin käytetyn massan tuotannosta syntyvät AOX-päästöt saavat olla enintään 0,20 kiloa ilmakuivaa tonnia kohti.

| — | Huhtikuun 1 päivästä 2013 alkaen tässä päätöksessä säädettyyn arviointiperusteiden voimassaolon päättymiseen saakka kunkin käytetyn massan tuotannosta syntyvät AOX-päästöt saavat olla enintään 0,17 kiloa ilmakuivaa tonnia kohti. |
| --- | --- |

—

Huhtikuun 1 päivästä 2013 alkaen tässä päätöksessä säädettyyn arviointiperusteiden voimassaolon päättymiseen saakka kunkin käytetyn massan tuotannosta syntyvät AOX-päästöt saavat olla enintään 0,17 kiloa ilmakuivaa tonnia kohti.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä testausseloste ja testauksessa on käytettävä seuraavaa menetelmää: AOX ISO 9562, sekä yksityiskohtaiset laskelmat, joista käy ilmi tämän arviointiperusteen noudattaminen, sekä vastaavat todentamista tukevat asiakirjat.

Todentamista tukeviin asiakirjoihin on sisällyttävä ilmoitus mittaustiheydestä. AOX on mitattava ainoastaan prosesseista, joissa klooriyhdisteitä käytetään massan valkaisuun. AOX-päästöjä ei tarvitse mitata sellaisen paperintuotannon jätevesistä, johon ei liity massantuotantoa, tai sellaisen massantuotannon jätevesistä, jossa ei käytetä valkaisua, tai jos valkaisu tehdään kloorittomilla aineilla.

Mittaukset on tehtävä suodattamattomista ja laskeutumattomista näytteistä joko tuotantolaitoksella tapahtuneen käsittelyn jälkeen tai yleisessä puhdistuslaitoksessa tapahtuneen käsittelyn jälkeen. Mittausten on perustuttava 12 kuukauden tuotantoon. Jos kyseessä on uusi tai uudelleen rakennettu tuotantolaitos, mittaukset on tehtävä vähintään 45 perättäisen päivän aikana laitoksen toimiessa vakiintuneella tuotantoteholla. Mittauksen on oltava edustava vastaavan prosessivaiheen osalta.

c)   CO2

Uusiutumattomista energialähteistä aiheutuvat hiilidioksidipäästöt saavat olla enintään 1 000 kg tuotettua paperitonnia kohden, mukaan luettuina sähköntuotannosta (joko tuotantolaitoksessa tai sen ulkopuolella) aiheutuvat päästöt. Niiden laitosten osalta, joissa ei tuoteta massaa (joissa kaikki käytetty massa on ostettua markkinamassaa), päästöt saavat olla enintään 1 100 kg tonnia kohden. Päästöt lasketaan massan- ja paperintuotannon päästöjen summana.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava yksityiskohtaiset laskelmat, joista käy ilmi tämän arviointiperusteen noudattaminen, sekä vastaavat todentamista tukevat asiakirjat.

Hakijan on esitettävä tiedot ilmaan joutuvista hiilidioksidipäästöistä. Tietoihin on sisällyttävä laitosten kaikki uusiutumattomien polttoaineiden lähteet massan- ja paperintuotannon aikana sekä myös sähköntuotannosta (joko tuotantolaitoksessa tai sen ulkopuolella) aiheutuvat päästöt.

Polttoaineiden CO2-päästöjen laskennassa käytetään seuraavia päästökertoimia:

Taulukko 2

| Polttoaine | CO2,fossiilinen-päästöt | Yksikkö |
| --- | --- | --- |
| Hiili | 96 | g CO2,fossiilinen/MJ |
| Raakaöljy | 73 | g CO2,fossiilinen/MJ |
| Polttoöljy 1 | 74 | g CO2,fossiilinen/MJ |
| Polttoöljy 2–5 | 81 | g CO2,fossiilinen/MJ |
| Nestekaasu | 66 | g CO2,fossiilinen/MJ |
| Maakaasu | 56 | g CO2,fossiilinen/MJ |
| Yleisen sähköverkon sähkö | 400 | g CO2,fossiilinen/kWh |

Polttoaine

CO2,fossiilinen-päästöt

Yksikkö

Hiili

96

g CO2,fossiilinen/MJ

Raakaöljy

73

g CO2,fossiilinen/MJ

Polttoöljy 1

74

g CO2,fossiilinen/MJ

Polttoöljy 2–5

81

g CO2,fossiilinen/MJ

Nestekaasu

66

g CO2,fossiilinen/MJ

Maakaasu

56

g CO2,fossiilinen/MJ

Yleisen sähköverkon sähkö

400

g CO2,fossiilinen/kWh

Laskelmien tai massataseiden on perustuttava 12 kuukauden tuotantoon. Jos kyseessä on uusi tai uudelleen rakennettu tuotantolaitos, laskelmien on perustuttava vähintään 45 perättäisen päivän tuotantoon laitoksen toimiessa vakiintuneella tuotantoteholla. Laskelmien on oltava edustavia vastaavan prosessivaiheen osalta.

Yleisestä sähköverkosta otetun sähkön osalta sovelletaan edellä olevassa taulukossa annettua arvoa (Euroopan keskiarvo), ellei hakija esitä asiakirjoja, joista käy ilmi sen käyttämien sähköntoimittajien keskimääräinen arvo (sopimustoimittaja tai kansallinen keskiarvo), jolloin hakija voi käyttää tätä arvoa taulukossa annetun arvon sijaan.

Tuotantoprosesseja varten ostetun ja käytetyn uusiutuvista energialähteistä (1) peräisin olevan energian määrää ei oteta huomioon CO2-päästölaskelmissa: hakijan on toimitettava asiakirjat, joilla osoitetaan, että tällaista energiaa on käytetty laitoksella tai ostettu ulkopuolisilta toimittajilta.

Arviointiperuste 2 –   Energian käyttö

a)   Sähkönkulutus

Massan- ja paperintuotantoon liittyvä sähkönkulutus ilmaistaan pisteinä (PE) jäljempänä esitetyllä tavalla.

Pistemäärä PE ei saa olla suurempi kuin 1,5.

Pistemäärä PE lasketaan seuraavasti.

Massantuotannon laskelma: kutakin käytettyä massaa i vastaava sähkönkulutus (Emassa, i ilmaistuna kWh:ina ilmakuivaa tonnia kohti) lasketaan seuraavasti:

Emassa, i = Laitoksessa tuotettu sähkö + ostettu sähkö – myyty sähkö

Paperintuotannon laskelma: vastaavasti paperintuotantoon liittyvä sähkönkulutus (Epaperi) lasketaan seuraavasti:

Epaperi = Laitoksessa tuotettu sähkö + ostettu sähkö – myyty sähkö

Lopuksi massan- ja paperintuotannon pisteet yhdistetään, jolloin saadaan kokonaispistemäärä (PE) seuraavasti:

Formula

Integroidussa tuotannossa massalle ja paperille on vaikea saada erillisiä sähkönkulutuslukuja, joten massalle ja paperille saattaa olla käytettävissä vain sähkön yhteiskulutusluku. Tällöin näiden laitosten massan (massojen) sähkönkulutuksen arvoksi määrätään nolla ja paperintuotantolaitoksen sähkönkulutusluku sisältää sekä massan että paperin tuotannon kulutuksen.

b)   Polttoaine (lämpö)

Massan- ja paperintuotantoon liittyvä polttoaineenkulutus ilmaistaan pisteinä (PF) jäljempänä esitetyllä tavalla.

Pistemäärä PF ei saa olla suurempi kuin 1,5.

Pistemäärä PF lasketaan seuraavasti.

Massantuotannon laskelma: kutakin käytettyä massaa i vastaava polttoaineenkulutus (Fmassa, i ilmaistuna kWh:ina ilmakuivaa tonnia kohti) lasketaan seuraavasti:

Fmassa, i = Laitoksessa tuotettu polttoaine + ostettu polttoaine – myyty polttoaine – 1,25 × laitoksessa tuotettu sähkö

Huom.

| 1. | Muuttujaa Fmassa, i (ja sen vaikutusta pistemäärään PF, massa) ei tarvitse laskea mekaaniselle massalle, paitsi jos se on ilmakuivaa markkinahiokemassaa, jonka kuiva-ainepitoisuus on vähintään 90 %. |
| --- | --- |

1.

Muuttujaa Fmassa, i (ja sen vaikutusta pistemäärään PF, massa) ei tarvitse laskea mekaaniselle massalle, paitsi jos se on ilmakuivaa markkinahiokemassaa, jonka kuiva-ainepitoisuus on vähintään 90 %.

| 2. | Sen polttoaineen määrä, joka käytettiin myydyn lämmön tuotantoon, lisätään edellä esitetyssä laskelmassa termiin ”myyty polttoaine”. |
| --- | --- |

2.

Sen polttoaineen määrä, joka käytettiin myydyn lämmön tuotantoon, lisätään edellä esitetyssä laskelmassa termiin ”myyty polttoaine”.

Paperintuotannon laskelma: vastaavasti paperintuotantoon liittyvä polttoaineenkulutus (Fpaperi ilmaistuna kWh:ina ilmakuivaa tonnia kohti) lasketaan seuraavasti:

Fpaperi = Laitoksessa tuotettu polttoaine + ostettu polttoaine – myyty polttoaine – 1,25 × laitoksessa tuotettu sähkö

Lopuksi massan- ja paperintuotannon pisteet yhdistetään, jolloin saadaan kokonaispistemäärä (PF) seuraavasti:

Formula

Taulukko 3

Sähkön- ja polttoaineenkulutuksen vertailuarvot

| Massalaji | Polttoaine kWh / ilmakuivaa tonnia
  Fviite | Sähkö kWh / ilmakuivaa tonnia
  Eviite |
| --- | --- | --- |
| muu kuin ikmm | ikmm | muu kuin ikmm | ikmm |
| Kemiallinen massa | 4 000 | 5 000 | 800 | 800 |
| Kuumahierre | 0 | 900 | 2 200 | 2 200 |
| Hioke | 0 | 900 | 2 000 | 2 000 |
| Kemikuumahierre | 0 | 1 000 | 2 000 | 2 000 |
| Uusiomassa | 300 | 1 300 | 450 | 550 |
| Paperilaji | Polttoaine | kWh / tonnia | | Sähkönkulutus
  kWh / tonnia |
| Sanomalehtipaperilaji | | 1 800 | | 700 |
| ikmm | = | ilmakuiva markkinamassa |

Massalaji

Polttoaine kWh / ilmakuivaa tonnia

Fviite

Sähkö kWh / ilmakuivaa tonnia

Eviite

muu kuin ikmm

ikmm

muu kuin ikmm

ikmm

Kemiallinen massa

4 000

5 000

800

800

Kuumahierre

0

900

2 200

2 200

Hioke

0

900

2 000

2 000

Kemikuumahierre

0

1 000

2 000

2 000

Uusiomassa

300

1 300

450

550

Paperilaji

Polttoaine

kWh / tonnia

Sähkönkulutus

kWh / tonnia

Sanomalehtipaperilaji

1 800

700

ikmm

=

ilmakuiva markkinamassa

Arviointi ja todentaminen (sekä a että b): Hakijan on toimitettava yksityiskohtaiset laskelmat, joista käy ilmi tämän arviointiperusteen noudattaminen, sekä vastaavat todentamista tukevat asiakirjat. Ilmoitettuihin tietoihin on sisällyttävä tiedot sähkön ja polttoaineen kokonaiskulutuksesta.

Hakijan on laskettava lämpöön/polttoaineisiin ja sähköön jaoteltuna kaikki massan- ja paperintuotannossa käytetty energia, mukaan luettuna energia, joka käytetään jätepaperin siistaukseen kierrätyspaperin valmistuksen yhteydessä. Energiankulutusta koskevissa laskelmissa ei tarvitse ottaa huomioon raaka-aineiden kuljetukseen sekä viimeistelyyn ja pakkaukseen käytettyä energiaa.

Kokonaislämpöenergiaan sisältyvät kaikki ostetut polttoaineet. Siihen sisältyy myös tuotantolaitoksen prosesseista syntyvien lipeän ja jätteiden (esim. puujäte, sahanpuru, lipeä, jätepaperi, hylkypaperi) poltosta talteen otettu lämpöenergia sekä sisäisestä sähköntuotannosta talteen otettu lämpöenergia – hakijan täytyy kuitenkin kokonaislämpöenergiaa laskiessaan ottaa huomioon vain 80 prosenttia näistä lähteistä saadusta lämpöenergiasta.

Sähköenergialla tarkoitetaan yleisestä sähköverkosta otetun ja sisäisestä sähköntuotannosta saadun sähkön nettomäärää sähkövoimana mitattuna. Jätevesien käsittelyyn käytettyä sähköä ei tarvitse ottaa huomioon.

Jos höyryä kehitetään käyttämällä sähköä lämmönlähteenä, höyryn lämpöarvo on laskettava ja jaettava arvolla 0,8 ja saatu tulos lisättävä polttoaineen kokonaiskulutukseen.

Integroidussa tuotannossa massalle ja paperille on vaikea saada erillisiä polttoainelukuja (lämpö), joten massalle ja paperille saattaa olla käytettävissä vain yhteisluku. Tällöin näiden laitosten massan (massojen) polttoainearvoksi (lämpö) määrätään nolla ja paperintuotantolaitoksen polttoainearvo sisältää sekä massan että paperin tuotannon päästöt.

Arviointiperuste 3 –   Kuidut

Sanomalehtipaperiin käytetyistä kuiduista vähintään 70 painoprosenttia on oltava kierrätyskuituja.

Kaikkien muiden kuin kierrätettyjen kuitujen on oltava ensiökuituja, joilla on kestävää metsänhoitoa ja alkuperäketjun jäljitettävyyttä koskevat, riippumattoman kolmannen osapuolen sertifiointijärjestelmässä kuten FSC-, PEFC- tai vastaavassa järjestelmässä myönnetyt sertifikaatit.

Kuitenkin jos tällaisissa järjestelmissä sallitaan sertifioidun ja sertifioimattoman materiaalin sekoittaminen tuotteessa tai tuotelinjassa, sertifioimattoman materiaalin osuus ei saa ylittää 50:tä prosenttia käytettyjen ensiökuitujen kokonaismäärästä. Tällaisen sertifioimattoman materiaalin osalta varmistetaan todentamisjärjestelmällä, että materiaali on laillisesti hankittu ja täyttää kaikki muutkin sertifioimatonta materiaalia koskevat sertifiointijärjestelmän vaatimukset.

Metsäsertifikaatteja ja/tai alkuperäketjun sertifikaatteja myöntävien sertifiointielinten on oltava kyseisen sertifiointijärjestelmän hyväksymiä/tunnustamia.

Kierrätyskuitupitoisuuden laskennassa ei oteta huomioon prosessissa syntyneitä materiaaleja, joita voisi käyttää uudelleen samassa prosessissa, jossa se on syntynyt (paperitehtaassa tuotettu tai ostettu hylkypaperi).

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä asianmukaiset asiakirjat, joissa ilmoitetaan massan- ja paperintuotannossa käytettyjen kuitujen tyyppi, määrä ja alkuperä.

Ensiökuituja käytettäessä tuotteella on oltava kestävää metsänhoitoa ja alkuperäketjun jäljitettävyyttä koskevat, riippumattoman kolmannen osapuolen sertifiointijärjestelmässä kuten FSC-, PEFC- tai vastaavassa järjestelmässä myönnetyt sertifikaatit. Jos tuotteessa tai tuotelinjassa on käytetty sertifioimattomia materiaaleja, olisi esitettävä todisteet siitä, että sertifioimattoman materiaalin osuus on alle 50 prosenttia ja että todentamisjärjestelmällä on varmistettu, että tällainen materiaali on laillisesti hankittua ja täyttää kaikki sertifioimattomia materiaaleja koskevat muut sertifiointijärjestelmän vaatimukset.

Kierrätyskuitujen osuus on laskettava kierrätyskuitujen ja lopullisen paperintuotannon välisenä suhteena. Jos on käytetty kierrätyskuituja, hakijan on esitettävä vakuutus siitä, että tuotteeseen käytettyjen talteen otettujen paperilaatujen keskimääräinen määrä on EN 643 -standardin (2) tai vastaavan standardin mukainen. Hakijan on esitettävä vakuutus siitä, että omassa laitoksessa tuotettua tai ostettua hylkypaperia ei ole käytetty kierrätyskuitujen osuuden laskentaan.

Arviointiperuste 4 –   Aineet tai seokset, joita ei saa käyttää tai joiden käyttöä on rajoitettu

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava luettelo massan- ja paperintuotannossa käytetyistä kemiallisista tuotteista sekä asianmukaiset asiakirjat (kuten käyttöturvallisuustiedotteet). Luettelossa on mainittava kaikkien tuotantoprosessissa käytettyjen aineiden määrä, tarkoitus ja toimittajat.

a)   Vaaralliset aineet ja seokset

Asetuksen (EY) N:o 66/2010 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti tuote ei saa sisältää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklassa (3) tarkoitettuja aineita eikä aineita tai sekoituksia, jotka täyttävät seuraavassa luettelossa luetellut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (4) tai neuvoston direktiivin 67/548/ETY (5) mukaiset vaara- tai riskiluokituksen vaatimukset:

Luettelo vaara- ja riskilausekkeista:

| Vaaralauseke (6) | Riskilauseke (7) |
| --- | --- |
| H300 Tappavaa nieltynä | R28 |
| H301 Myrkyllistä nieltynä | R25 |
| H304 Voi olla tappavaa nieltynä ja joutuessaan hengitysteihin | R65 |
| H310 Tappavaa joutuessaan iholle | R27 |
| H311 Myrkyllistä joutuessaan iholle | R24 |
| H330 Tappavaa hengitettynä | R23/26 |
| H331 Myrkyllistä hengitettynä | R23 |
| H340 Saattaa aiheuttaa perimävaurioita | R46 |
| H341 Epäillään aiheuttavan perimävaurioita | R68 |
| H350 Saattaa aiheuttaa syöpää | R45 |
| H350i Saattaa aiheuttaa syöpää hengitettynä | R49 |
| H351 Epäillään aiheuttava syöpää | R40 |
| H360F Saattaa heikentää hedelmällisyyttä | R60 |
| H360D Voi vaurioittaa sikiötä | R61 |
| H360FD Saattaa heikentää hedelmällisyyttä. Voi vaurioittaa sikiötä | R60/61/60–61 |
| H360Fd Saattaa heikentää hedelmällisyyttä. Epäillään vaurioittavan sikiötä | R60/63 |
| H360Df Voi vaurioittaa sikiötä. Epäillään heikentävän hedelmällisyyttä | R61/62 |
| H361f Epäillään heikentävän hedelmällisyyttä | R62 |
| H361d Epäillään vaurioittavan sikiötä | R63 |
| H361fd Epäillään heikentävän hedelmällisyyttä. Epäillään vaurioittavan sikiötä | R62-63 |
| H362 Saattaa aiheuttaa haittaa rintaruokinnassa oleville lapsille | R64 |
| H370 Vahingoittaa elimiä | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Saattaa vahingoittaa elimiä | R68/20/21/22 |
| H372 Vahingoittaa elimiä pitkäaikaisessa tai toistuvassa altistumisessa | R48/25/24/23 |
| H373 Saattaa vahingoittaa elimiä pitkäaikaisessa tai toistuvassa altistumisessa | R48/20/21/22 |
| H400 Erittäin myrkyllistä vesieliöille | R50 |
| H410 Erittäin myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia | R50-53 |
| H411 Myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia | R51-53 |
| H412 Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia | R52-53 |
| H413 Voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesieliöille | R53 |
| EUH059 Vaarallista otsonikerrokselle | R59 |
| EUH029 Kehittää myrkyllistä kaasua veden kanssa | R29 |
| EUH031 Kehittää myrkyllistä kaasua hapon kanssa | R31 |
| EUH032 Kehittää erittäin myrkyllistä kaasua hapon kanssa | R32 |
| EUH070 Myrkyllistä joutuessaan silmään | R39-41 |
| Massassa tai paperissa ei saa käyttää kaupallisia tai muita väriaineita, pintakäsittelyaineita, apuaineita eikä pinnoiteaineita, joihin on liitetty tai joihin voidaan hakemuksen tekoajankohtana liittää vaaralauseke H317: Voi aiheuttaa allergisen ihoreaktion. | R43 |

Vaaralauseke (6)

Riskilauseke (7)

H300 Tappavaa nieltynä

R28

H301 Myrkyllistä nieltynä

R25

H304 Voi olla tappavaa nieltynä ja joutuessaan hengitysteihin

R65

H310 Tappavaa joutuessaan iholle

R27

H311 Myrkyllistä joutuessaan iholle

R24

H330 Tappavaa hengitettynä

R23/26

H331 Myrkyllistä hengitettynä

R23

H340 Saattaa aiheuttaa perimävaurioita

R46

H341 Epäillään aiheuttavan perimävaurioita

R68

H350 Saattaa aiheuttaa syöpää

R45

H350i Saattaa aiheuttaa syöpää hengitettynä

R49

H351 Epäillään aiheuttava syöpää

R40

H360F Saattaa heikentää hedelmällisyyttä

R60

H360D Voi vaurioittaa sikiötä

R61

H360FD Saattaa heikentää hedelmällisyyttä. Voi vaurioittaa sikiötä

R60/61/60–61

H360Fd Saattaa heikentää hedelmällisyyttä. Epäillään vaurioittavan sikiötä

R60/63

H360Df Voi vaurioittaa sikiötä. Epäillään heikentävän hedelmällisyyttä

R61/62

H361f Epäillään heikentävän hedelmällisyyttä

R62

H361d Epäillään vaurioittavan sikiötä

R63

H361fd Epäillään heikentävän hedelmällisyyttä. Epäillään vaurioittavan sikiötä

R62-63

H362 Saattaa aiheuttaa haittaa rintaruokinnassa oleville lapsille

R64

H370 Vahingoittaa elimiä

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Saattaa vahingoittaa elimiä

R68/20/21/22

H372 Vahingoittaa elimiä pitkäaikaisessa tai toistuvassa altistumisessa

R48/25/24/23

H373 Saattaa vahingoittaa elimiä pitkäaikaisessa tai toistuvassa altistumisessa

R48/20/21/22

H400 Erittäin myrkyllistä vesieliöille

R50

H410 Erittäin myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia

R50-53

H411 Myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia

R51-53

H412 Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia

R52-53

H413 Voi aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesieliöille

R53

EUH059 Vaarallista otsonikerrokselle

R59

EUH029 Kehittää myrkyllistä kaasua veden kanssa

R29

EUH031 Kehittää myrkyllistä kaasua hapon kanssa

R31

EUH032 Kehittää erittäin myrkyllistä kaasua hapon kanssa

R32

EUH070 Myrkyllistä joutuessaan silmään

R39-41

Massassa tai paperissa ei saa käyttää kaupallisia tai muita väriaineita, pintakäsittelyaineita, apuaineita eikä pinnoiteaineita, joihin on liitetty tai joihin voidaan hakemuksen tekoajankohtana liittää vaaralauseke H317: Voi aiheuttaa allergisen ihoreaktion.

R43

Edellä olevaa vaatimusta ei sovelleta sellaisiin aineisiin tai seoksiin, joiden ominaisuudet muuttuvat prosessoinnin aikana (esimerkiksi ne eivät ole enää biologisesti hyödyntämiskelpoisia tai muuntuvat kemiallisesti) siten, että yksilöity vaara ei ole enää voimassa.

Sellaisten aineiden ja seosten, joille voidaan osoittaa tai on osoitettu jokin edellä lueteltu vaara- tai riskilauseke tai jotka täyttävät edellä olevassa taulukossa luetellut vaara- tai riskiluokituskriteerit, sekä asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklan a, b tai c kohdassa tarkoitetut kriteerit täyttävien aineiden pitoisuusrajat eivät saa ylittää asetuksen (EY) N:o 1272/2008 10 artiklan mukaisesti määritettyjä yleisiä tai erityisiä pitoisuusrajoja. Jos on asetettu erityiset pitoisuusrajat, on sovellettava niitä yleisten pitoisuusrajojen sijaan.

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklan d, e ja f kohdassa säädetyt kriteerit täyttävien aineiden pitoisuusrajat eivät saa ylittää 0,1:tä painoprosenttia.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on todistettava näiden arviointiperusteiden täyttyvän antamalla tiedot prosessissa käytettyjen aineiden määristä (kg / ilmakuivaa tonnia tuotettua paperia) ja osoittamalla, että näissä arviointiperusteissa tarkoitettujen aineiden pitoisuudet eivät ylitä asetettuja rajoja lopputuotteessa. Aineiden ja seosten pitoisuudet on eriteltävä käyttöturvallisuustiedotteissa asetuksen (EY) N:o 1907/2006 31 artiklan mukaisesti.

b)   Aineet, jotka on lueteltu asetuksen (EY) N:o 1907/2006 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Asetuksen (EY) N:o 66/2010 6 artiklan 6 kohdan mukaisesta kiellosta ei voida poiketa sellaisten aineiden osalta, jotka on yksilöity erityistä huolta aiheuttaviksi aineiksi ja sisällytetty asetuksen (EY) N:o 1907/2006 59 artiklassa tarkoitettuun luetteloon ja joita on 0,1 prosenttia ylittävinä pitoisuuksina seoksissa, tuotteissa tai monimutkaisen tuotteen homogeenisissa osissa. Jos pitoisuus on alle 0,1 prosenttia, on sovellettava asetuksen (EY) N:o 1272/2008 10 artiklan mukaisesti määritettyjä erityisiä pitoisuusrajoituksia.

Arviointi ja todentaminen: Erityistä huolta aiheuttaviksi aineiksi yksilöityjen ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 59 artiklan mukaiseen ehdokasluetteloon sisältyvien aineiden luettelo on saatavilla internetosoitteesta:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Luetteloon viitataan soveltamispäivästä alkaen.

Hakijan on todistettava tämän arviointiperusteen täyttyvän antamalla tiedot prosessissa käytettyjen aineiden määristä (kg / ilmakuivaa tonnia tuotettua paperia) ja osoittamalla, että tässä arviointiperusteessa tarkoitettujen aineiden pitoisuudet eivät ylitä asetettuja rajoja lopputuotteessa. Pitoisuudet on eriteltävä käyttöturvallisuustiedotteissa asetuksen (EY) N:o 1907/2006 31 artiklan mukaisesti.

c)   Kloori

Kloorikaasua tai muita kloorattuja yhdisteitä ei saa käyttää valkaisuaineena. Tämä vaatimus ei koske klooridioksidin tuotantoon ja käyttöön liittyvää kloorikaasua.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava massantuottajan(-tuottajien) antama vakuutus siitä, ettei kloorikaasua tai muita kloorattuja yhdisteitä ole käytetty valkaisuaineena. Huom. vaikka tämä vaatimus koskee myös kierrätyskuitujen valkaisua, voidaan kuitenkin hyväksyä, että kuidut on niiden edellisen elinkaaren aikana voitu valkaista kloorikaasulla tai muilla klooratuilla yhdisteillä.

d)   APEO

Alkyylifenolietoksylaatteja tai muita alkyylifenolin johdannaisia ei saa lisätä puhdistusaineisiin, siistausaineisiin, vaahdonestoaineisiin tai dispergointiaineisiin. Alkyylifenolin johdannaisilla tarkoitetaan aineita, jotka pilkkoutuessaan tuottavat alkyylifenoleja.

Arviointi ja todentaminen: Hakija on toimitettava kemikaalitoimittajiensa antama vakuutus siitä, ettei kyseisiin tuotteisiin ole lisätty alkyylifenolietoksylaatteja tai muita alkyylifenolin johdannaisia.

e)   Monomeerijäämät

Sellaisten monomeerijäämien (akryyliamideja lukuun ottamatta) kokonaismäärä, joihin on liitetty jokin seuraavista riskilausekkeista (tai jokin niiden yhdistelmä) ja joita on päällystysaineissa, retentioaineissa, lujuutta antavissa aineissa, vettä hylkivissä aineissa tai jätevesien sisäisessä tai ulkoisessa käsittelyssä käytettävissä kemikaaleissa, saa olla enintään 100 ppm (kiintoainesisällön perusteella laskettuna).

| Vaaralauseke (8) | Riskilauseke (9) |
| --- | --- |
| H340 Saattaa aiheuttaa perimävaurioita | R46 |
| H350 Saattaa aiheuttaa syöpää | R45 |
| H350i Saattaa aiheuttaa syöpää hengitettynä | R49 |
| H351 Epäillään aiheuttava syöpää | R40 |
| H360F Saattaa heikentää hedelmällisyyttä | R60 |
| H360D Voi vaurioittaa sikiötä | R61 |
| H360FD Saattaa heikentää hedelmällisyyttä. Voi vaurioittaa sikiötä | R60/61/60–61 |
| H360Fd Saattaa heikentää hedelmällisyyttä. Epäillään vaurioittavan sikiötä | R60/63 |
| H360Df Voi vaurioittaa sikiötä. Epäillään heikentävän hedelmällisyyttä | R61/62 |
| H400 Erittäin myrkyllistä vesieliöille | R50/50–53 |
| H410 Erittäin myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia | R50-53 |
| H411 Myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia | R51-53 |
| H412 Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia | R52-53 |
| H413 Saattaa aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesieliöille. | R53 |

Vaaralauseke (8)

Riskilauseke (9)

H340 Saattaa aiheuttaa perimävaurioita

R46

H350 Saattaa aiheuttaa syöpää

R45

H350i Saattaa aiheuttaa syöpää hengitettynä

R49

H351 Epäillään aiheuttava syöpää

R40

H360F Saattaa heikentää hedelmällisyyttä

R60

H360D Voi vaurioittaa sikiötä

R61

H360FD Saattaa heikentää hedelmällisyyttä. Voi vaurioittaa sikiötä

R60/61/60–61

H360Fd Saattaa heikentää hedelmällisyyttä. Epäillään vaurioittavan sikiötä

R60/63

H360Df Voi vaurioittaa sikiötä. Epäillään heikentävän hedelmällisyyttä

R61/62

H400 Erittäin myrkyllistä vesieliöille

R50/50–53

H410 Erittäin myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia

R50-53

H411 Myrkyllistä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia

R51-53

H412 Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia

R52-53

H413 Saattaa aiheuttaa pitkäaikaisia haittavaikutuksia vesieliöille.

R53

Akryyliamidin pitoisuus päällystysaineissa, retentioaineissa, lujuutta antavissa aineissa, vettä hylkivissä aineissa tai jätevesien sisäisessä tai ulkoisessa käsittelyssä käytettävissä kemikaaleissa saa olla enintään 700 ppm (kiintoainesisällön perusteella laskettuna).

Toimivaltainen elin voi vapauttaa hakijan näiden vaatimusten noudattamisesta jätevesien ulkoisessa käsittelyssä käytettävien kemikaalien osalta.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta ja toimitettava asianmukaiset asiakirjat (kuten käyttöturvallisuustiedotteet).

f)   Pinta-aktiiviset aineet siistausaineissa

Kaikkien pinta-aktiivisten aineiden, joita käytetään kierrätyskuitujen siistausaineiden koostumuksessa, on oltava lopullisesti biohajoavia (ks. testausmenetelmät ja kynnysarvot jäljempänä).

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta ja toimitettava kustakin pinta-aktiivisesta aineesta asianmukaiset käyttöturvallisuustiedotteet tai testausselosteet, joissa on ilmoitettava testausmenetelmä, kynnysarvo ja saatu tulos. Testauksessa on käytettävä jotain seuraavista menetelmistä ja kynnysarvoista: OECD 302 A-C (tai vastaavat ISO-standardit), hajoaa 28 päivän sisällä (adsorptio mukaan luettuna) vähintään 70-prosenttisesti menetelmillä 302 A ja B ja vähintään 60-prosenttisesti menetelmällä 302 C.

g)   Biosidit

Limaa muodostavien eliöiden torjuntaan kuituja sisältävissä kiertovesijärjestelmissä käytettävien biosidien tai biostaattisten aineiden tehokomponentit eivät saa olla mahdollisesti biologisesti kertyviä. Biosidien taipumus bioakkumulaatioon määritetään arvolla oktanoli/vesi-jakaantumiskerroin log Pow < 3,0 tai kokeellisesti määritetyllä biokonsentraatiotekijällä (BCF) ≤ 100.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta ja toimitettava asianmukainen käyttöturvallisuustiedote tai testausseloste, jossa on ilmoitettava testausmenetelmä, kynnysarvo ja saatu tulos. Testauksessa on käytettävä seuraavia menetelmiä: OECD 107, 117 tai 305 A–E.

h)   Atsovärit

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen XVII mukaisesti mitään sellaisia atsoväriaineita ei saa käyttää, jotka voivat hajota seuraaviksi aromaattisiksi amiineiksi:

| 1. | 4-aminobifenyyli |
| --- | --- |

1.

4-aminobifenyyli

(92-67-1),

| 2. | bentsidiini |
| --- | --- |

2.

bentsidiini

(92-87-5),

| 3. | 4-kloro-o-toluidiini |
| --- | --- |

3.

4-kloro-o-toluidiini

(95-69-2),

| 4. | 2-naftyyliamini |
| --- | --- |

4.

2-naftyyliamini

(91-59-8),

| 5. | o-amino-atsotolueeni |
| --- | --- |

5.

o-amino-atsotolueeni

(97-56-3),

| 6. | 5-amino-4-nitrotolueeini |
| --- | --- |

6.

5-amino-4-nitrotolueeini

(99-55-8),

| 7. | p-kloorianiliini |
| --- | --- |

7.

p-kloorianiliini

(106-47-8),

| 8. | 2,4-diaminoanisoli |
| --- | --- |

8.

2,4-diaminoanisoli

(615-05-4),

| 9. | 4,4’-diaminodifenyylimetaani |
| --- | --- |

9.

4,4’-diaminodifenyylimetaani

(101-77-9),

| 10. | 3,3’-diklooribentsidiini |
| --- | --- |

10.

3,3’-diklooribentsidiini

(91-94-1),

| 11. | 3,3’-dimetoksibentsidiini |
| --- | --- |

11.

3,3’-dimetoksibentsidiini

(119-90-4),

| 12. | 3,3’-dimetyylibentsidiini |
| --- | --- |

12.

3,3’-dimetyylibentsidiini

(119-93-7),

| 13. | 3,3’-dimetyyli-4,4’-diaminodifenyylimetaani |
| --- | --- |

13.

3,3’-dimetyyli-4,4’-diaminodifenyylimetaani

(838-88-0),

| 14. | p-kresidiini |
| --- | --- |

14.

p-kresidiini

(120-71-8),

| 15. | 4,4’-metyleeni-bis-(2-kloorianiliini) |
| --- | --- |

15.

4,4’-metyleeni-bis-(2-kloorianiliini)

(101-14-4),

| 16. | 4,4’-oksidianiliini |
| --- | --- |

16.

4,4’-oksidianiliini

(101-80-4),

| 17. | 4,4’-tiodianiliini |
| --- | --- |

17.

4,4’-tiodianiliini

(139-65-1),

| 18. | o-toluidiini |
| --- | --- |

18.

o-toluidiini

(95-53-4),

| 19. | 2,4-diaminotolueeni |
| --- | --- |

19.

2,4-diaminotolueeni

(95-80-7),

| 20. | 2,4,5-trimetyylianiliini |
| --- | --- |

20.

2,4,5-trimetyylianiliini

(137-17-7),

| 21. | 4-aminoatsobentseeni |
| --- | --- |

21.

4-aminoatsobentseeni

(60-09-3),

| 22. | o-anisidiini |
| --- | --- |

22.

o-anisidiini

(90-04-0).

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta.

i)   Metallikompleksivärit tai -pigmentit

Lyijy-, kupari-, kromi-, nikkeli- tai alumiinipohjaisia värejä tai pigmenttejä ei saa käyttää. Kupariftalosyaniinivärejä tai -pigmenttejä saa kuitenkin käyttää.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta.

j)   Väriaineiden metalli-ioniepäpuhtaudet

Käytettyjen väriaineiden metalli-ioniepäpuhtaudet eivät saa ylittää seuraavia arvoja: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on annettava vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta.

Arviointiperuste 5 –   Jätehuolto

Kaikilla massan- ja paperintuotantolaitoksilla on oltava järjestelmä ympäristömerkityn tuotteen valmistuksesta syntyvien jätteiden (siten kuin kyseisten massan- ja paperintuotantolaitosten sääntelyviranomaiset ovat ne määritelleet) ja jätetuotteiden käsittelemistä varten. Hakemuksen yhteydessä järjestelmästä on esitettävä asiakirjoja tai muu selvitys, jonka on katettava ainakin seuraavat seikat:

| — | menetelmät kierrätettävien materiaalien erottamiseksi jätevirrasta ja uusiokäytöstä tuotannossa, |
| --- | --- |

—

menetelmät kierrätettävien materiaalien erottamiseksi jätevirrasta ja uusiokäytöstä tuotannossa,

| — | menetelmät materiaalien keräämiseksi muuta käyttöä varten, kuten polttaminen prosessihöyryn tai lämmön tuottamiseksi tai käyttö maataloudessa, |
| --- | --- |

—

menetelmät materiaalien keräämiseksi muuta käyttöä varten, kuten polttaminen prosessihöyryn tai lämmön tuottamiseksi tai käyttö maataloudessa,

| — | menetelmät vaarallisten jätteiden (siten kuin kyseisten massan- ja paperintuotantolaitosten sääntelyviranomaiset ovat ne määritelleet) käsittelyä varten. |
| --- | --- |

—

menetelmät vaarallisten jätteiden (siten kuin kyseisten massan- ja paperintuotantolaitosten sääntelyviranomaiset ovat ne määritelleet) käsittelyä varten.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava yksityiskohtainen kuvaus kyseisten kunkin tuotantolaitoksen jätehuoltomenettelyistä sekä vakuutus tämän arviointiperusteen noudattamisesta.

Arviointiperuste 6 –   Soveltuvuus käyttöön

Tuotteen on sovelluttava käyttöön.

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on esitettävä tarkoituksenmukaiset asiakirjat, joilla osoitetaan arviointiperusteen soveltamisalan noudattaminen. Tuotteen on oltava sovellettavissa standardeissa vahvistettujen kulutuskestävyyttä koskevien vaatimusten mukainen. Hakijan oppaassa annetaan luettelo kulutuskestävyyden arvioinnissa käytettävistä normeista ja standardeista.

Edellä esitettyjen menetelmien käytön sijaan tuottajat voivat vaihtoehtoisesti taata tuotteidensa käyttösoveltuvuuden toimittamalla asianmukaiset asiakirjat, joissa osoitetaan paperin laatu standardin EN ISO/IEC 17050-1:2004 mukaisesti. Kyseisessä standardissa vahvistetaan yleiset kriteerit toimittajan antamalle ilmoitukselle standardiasiakirjoissa vahvistettujen vaatimusten noudattamisesta.

Arviointiperuste 7 –   Ympäristömerkin tiedot

Vapaaehtoisessa ympäristömerkin tekstikentässä on oltava seuraava teksti:

| ”— | Alhainen ilman ja vesistöjen pilaantuminen |
| --- | --- |

”—

Alhainen ilman ja vesistöjen pilaantuminen

| — | Käytetty sertifioituja kuituja JA/TAI Käytetty kierrätyskuituja [tapauksen mukaan] |
| --- | --- |

—

Käytetty sertifioituja kuituja JA/TAI Käytetty kierrätyskuituja [tapauksen mukaan]

| — | Vaarallisten aineiden käyttöä rajoitettu” |
| --- | --- |

—

Vaarallisten aineiden käyttöä rajoitettu”

Valinnaisella tekstikentällä varustetun merkin käyttöä koskevat ohjeet ovat asiakirjassa ”Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo”, joka on saatavilla osoitteesta:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/pdf/logo%20guidelines.pdf

Arviointi ja todentaminen: Hakijan on toimitettava mallikappale pakkauksesta merkintöineen sekä vakuutus tämän arviointiperusteen täyttymisestä.

---

(1)  Sellaisina kuin ne määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

(2)  European List of Standard Grades of Recovered Paper and Board, kesäkuu 2002

(3)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(4)  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

(5)  EYVL L 196, 16.8.1967, s. 1.

(6)  Asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti.

(7)  Direktiivin 67/548/ETY mukaisesti.

(8)  Asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti.

(9)  Direktiivin 67/548/ETY mukaisesti.

---