# Uradni list L 138/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.138.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 138 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5526. maj 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.138.slv

Uradni list

Evropske unije

L 138

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5526. maj 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 101 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji osebnih avtomobilov s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem ali na hibridno električno kompozicijo glede na meritev emisije ogljikovega dioksida in porabe goriva in/ali meritev porabe električne energije in električnega dometa ter homologaciji vozil kategorij M1 in N1 s pogonom izključno na električno kompozicijo glede na meritev porabe električne energije in električnega dometa | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 101 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji osebnih avtomobilov s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem ali na hibridno električno kompozicijo glede na meritev emisije ogljikovega dioksida in porabe goriva in/ali meritev porabe električne energije in električnega dometa ter homologaciji vozil kategorij M1 in N1 s pogonom izključno na električno kompozicijo glede na meritev porabe električne energije in električnega dometa

1

1

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 26.5.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343/Rev.X, ki je dostopen na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 101 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji osebnih avtomobilov s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem ali na hibridno električno kompozicijo glede na meritev emisije ogljikovega dioksida in porabe goriva in/ali meritev porabe električne energije in električnega dometa ter homologaciji vozil kategorij M1 in N1 s pogonom izključno na električno kompozicijo glede na meritev porabe električne energije in električnega dometa

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Spremembe 01 – Datum začetka veljavnosti: 9. december 2010

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije in preskusi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sprememba in razširitev homologacije tipa vozila |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pogoji za razširitev homologacije za tip vozila |
| --- | --- |

7.

| 8. | Posebne določbe |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Bistvene značilnosti vozila s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem in podatki v zvezi z izvajanjem preskusov |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Bistvene značilnosti vozila z izključno električnim pogonskim sistemom in podatki v zvezi z izvajanjem preskusov |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Bistvene značilnosti vozila s hibridnim električnim pogonskim sistemom in podatki v zvezi z izvajanjem preskusov |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Sporočilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje za tip vozila v skladu s Pravilnikom št. 101 |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 5 – | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Metoda merjenja emisij ogljikovega dioksida in porabe goriva pri vozilih s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 7 – | Metoda merjenja porabe električne energije pri vozilih z izključno električnim pogonskim sistemom |
| --- | --- |

Priloga 7 –

| Dodatek – | Določitev skupne moči cestne obremenitve pri vozilu z izključno električnim pogonskim sistemom in umerjanje dinamometra |
| --- | --- |

Dodatek –

| Priloga 8 – | Metoda merjenja emisij ogljikovega dioksida ter porabe goriva in električne energije pri vozilih s hibridnim električnim pogonskim sistemom |
| --- | --- |

Priloga 8 –

| Dodatek 1 – | Profil stanja napolnjenosti naprave za shranjevanje električne energije/moči za hibridna električna vozila z napajanjem iz zunanjega vira |
| --- | --- |

Dodatek 1 –

| Dodatek 2 – | Metoda za merjenje elektroenergetske bilance akumulatorja hibridnega električnega vozila z napajanjem iz notranjega vira |
| --- | --- |

Dodatek 2 –

| Priloga 9 – | Metoda merjenja električnega dometa vozil z izključno električnim pogonskim sistemom ali hibridnim električnim pogonskim sistemom in dosega zunanjega napajanja vozil s hibridnim električnim pogonskim sistemom |
| --- | --- |

Priloga 9 –

| Priloga 10 – | Postopek preskušanja za določanje emisij pri vozilu, opremljenem s sistemom za periodično regeneracijo |
| --- | --- |

Priloga 10 –

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za kategorije vozil M1 in N1
   (1) glede:

| (a) | meritev emisije ogljikovega dioksida (CO2) in porabe goriva in/ali meritev porabe električne energije in električnega dometa vozil s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem ali na hibridni električni pogon |
| --- | --- |

(a)

meritev emisije ogljikovega dioksida (CO2) in porabe goriva in/ali meritev porabe električne energije in električnega dometa vozil s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem ali na hibridni električni pogon

| (b) | in meritev porabe električne energije in električnega dometa vozil z izključno električnim pogonskim sistemom. |
| --- | --- |

(b)

in meritev porabe električne energije in električnega dometa vozil z izključno električnim pogonskim sistemom.

Ne velja za vozilo kategorije N1, če:

| (a) | tip motorja, vgrajen v navedeni tip vozila, že ima homologacijo na podlagi Pravilnika št. 49 in |
| --- | --- |

(a)

tip motorja, vgrajen v navedeni tip vozila, že ima homologacijo na podlagi Pravilnika št. 49 in

| (b) | če je skupna letna proizvodnja vozil kategorije N1 tega proizvajalca manjša od 2 000 enot. |
| --- | --- |

(b)

če je skupna letna proizvodnja vozil kategorije N1 tega proizvajalca manjša od 2 000 enot.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na meritev porabe energije (goriva ali električne energije); |
| --- | --- |

2.1

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na meritev porabe energije (goriva ali električne energije);

| 2.2 | „tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v bistvenih vidikih, kot so karoserija, pogonski sistem, menjalnik, pogonski akumulator (če se uporablja), pnevmatike in masa neobremenjenega vozila; |
| --- | --- |

2.2

„tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v bistvenih vidikih, kot so karoserija, pogonski sistem, menjalnik, pogonski akumulator (če se uporablja), pnevmatike in masa neobremenjenega vozila;

| 2.3 | „masa neobremenjenega vozila“ pomeni maso brezhibno delujočega vozila brez posadke, potnikov ali tovora, vendar s polnim rezervoarjem za gorivo (če ga ima), hladilno tekočino, servisnim in pogonskim akumulatorjem, olji, vgrajenim polnilnikom, prenosnim polnilnikom, orodjem in rezervnim kolesom – kar je primerno za zadevno vozilo in če je to zagotovil proizvajalec vozila; |
| --- | --- |

2.3

„masa neobremenjenega vozila“ pomeni maso brezhibno delujočega vozila brez posadke, potnikov ali tovora, vendar s polnim rezervoarjem za gorivo (če ga ima), hladilno tekočino, servisnim in pogonskim akumulatorjem, olji, vgrajenim polnilnikom, prenosnim polnilnikom, orodjem in rezervnim kolesom – kar je primerno za zadevno vozilo in če je to zagotovil proizvajalec vozila;

| 2.4 | „referenčna masa“ pomeni maso neobremenjenega vozila, povečano za enotno maso 100 kg; |
| --- | --- |

2.4

„referenčna masa“ pomeni maso neobremenjenega vozila, povečano za enotno maso 100 kg;

| 2.5 | „največja dovoljena masa“ pomeni največjo tehnično dovoljeno maso po navedbi proizvajalca (ta masa je lahko večja od največje dovoljene mase, ki jo odobri državni upravni organ); |
| --- | --- |

2.5

„največja dovoljena masa“ pomeni največjo tehnično dovoljeno maso po navedbi proizvajalca (ta masa je lahko večja od največje dovoljene mase, ki jo odobri državni upravni organ);

| 2.6 | „preskusna masa“ za povsem električna vozila pomeni „referenčno maso“ za vozila kategorije M1 in maso neobremenjenega vozila skupaj s polovico polne obremenitve za vozila kategorije N1; |
| --- | --- |

2.6

„preskusna masa“ za povsem električna vozila pomeni „referenčno maso“ za vozila kategorije M1 in maso neobremenjenega vozila skupaj s polovico polne obremenitve za vozila kategorije N1;

| 2.7 | „tovornjak“ pomeni vozilo kategorije N1, ki je zasnovano in izdelano izključno ali predvsem za prevoz blaga; |
| --- | --- |

2.7

„tovornjak“ pomeni vozilo kategorije N1, ki je zasnovano in izdelano izključno ali predvsem za prevoz blaga;

| 2.8 | „dostavno vozilo“ pomeni tovornjak z vgrajeno kabino; |
| --- | --- |

2.8

„dostavno vozilo“ pomeni tovornjak z vgrajeno kabino;

| 2.9 | „naprava za hladni zagon“ pomeni napravo, ki začasno obogati zmes zraka in goriva v motorju in tako pospeši zagon; |
| --- | --- |

2.9

„naprava za hladni zagon“ pomeni napravo, ki začasno obogati zmes zraka in goriva v motorju in tako pospeši zagon;

| 2.10 | „pomoč pri zagonu“ pomeni napravo, ki pomaga zagnati motor brez obogatitve zmesi zraka in goriva v motorju, npr. žarilne svečke, spremembe časa vbrizga itd.; |
| --- | --- |

2.10

„pomoč pri zagonu“ pomeni napravo, ki pomaga zagnati motor brez obogatitve zmesi zraka in goriva v motorju, npr. žarilne svečke, spremembe časa vbrizga itd.;

| 2.11 | „pogonski sistem“ pomeni sistem naprav(-e) za shranjevanje energije, pretvornika(-ov) energije in menjalnika(-ov), ki pretvarja(-jo) shranjeno energijo v mehansko energijo, ki jo prenašajo do koles in tako poganjajo vozilo; |
| --- | --- |

2.11

„pogonski sistem“ pomeni sistem naprav(-e) za shranjevanje energije, pretvornika(-ov) energije in menjalnika(-ov), ki pretvarja(-jo) shranjeno energijo v mehansko energijo, ki jo prenašajo do koles in tako poganjajo vozilo;

| 2.12 | „vozilo z motorjem z notranjim izgorevanjem“ pomeni vozilo s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem; |
| --- | --- |

2.12

„vozilo z motorjem z notranjim izgorevanjem“ pomeni vozilo s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem;

| 2.13 | „električni pogonski sistem“ pomeni sistem, ki ga sestavlja ena ali več naprav za shranjevanje električne energije (npr. akumulator, elektromehanski vztrajnik ali super kondenzator), ena ali več naprav za kondicioniranje električne energije ter eden ali več električnih strojev, ki pretvarjajo shranjeno energijo v mehansko energijo, ki jo prenašajo do koles in tako poganjajo vozilo; |
| --- | --- |

2.13

„električni pogonski sistem“ pomeni sistem, ki ga sestavlja ena ali več naprav za shranjevanje električne energije (npr. akumulator, elektromehanski vztrajnik ali super kondenzator), ena ali več naprav za kondicioniranje električne energije ter eden ali več električnih strojev, ki pretvarjajo shranjeno energijo v mehansko energijo, ki jo prenašajo do koles in tako poganjajo vozilo;

| 2.14 | „povsem električno vozilo“ pomeni vozilo na izključno električni pogon; |
| --- | --- |

2.14

„povsem električno vozilo“ pomeni vozilo na izključno električni pogon;

| 2.15 | „hibridni pogonski sistem“ pomeni pogonski sistem z najmanj dvema različnima pretvornikoma energije in dvema različnima sistemoma za shranjevanje energije (v samem vozilu) za potrebe pogona vozila;






  2.15.1 | „hibridni električni pogonski sistem“ pomeni pogonski sistem, ki za mehanski pogon črpa energijo iz naslednjih dveh virov shranjene energije/moči v vozilu:






  — | iz potrošnega goriva in |
| --- | --- | --- | --- |

2.15

„hibridni pogonski sistem“ pomeni pogonski sistem z najmanj dvema različnima pretvornikoma energije in dvema različnima sistemoma za shranjevanje energije (v samem vozilu) za potrebe pogona vozila;

2.15.1

„hibridni električni pogonski sistem“ pomeni pogonski sistem, ki za mehanski pogon črpa energijo iz naslednjih dveh virov shranjene energije/moči v vozilu:

—

iz potrošnega goriva in

| — | iz naprave za shranjevanje električne energije (npr.: akumulator, kondenzator, vztrajnik/dinamo ...); |
| --- | --- |

—

iz naprave za shranjevanje električne energije (npr.: akumulator, kondenzator, vztrajnik/dinamo ...);

| 2.16 | „doseg zunanjega napajanja vozila“: celotna razdalja, prevožena med popolno izvedenim kombiniranim ciklom, dokler se energija, prenesena z zunanjim polnjenem akumulatorja (ali druge naprave za shranjevanje električne energije) ne izrabi, kakor je izmerjeno v skladu s postopkom iz Priloge 9; |
| --- | --- |

2.16

„doseg zunanjega napajanja vozila“: celotna razdalja, prevožena med popolno izvedenim kombiniranim ciklom, dokler se energija, prenesena z zunanjim polnjenem akumulatorja (ali druge naprave za shranjevanje električne energije) ne izrabi, kakor je izmerjeno v skladu s postopkom iz Priloge 9;

| 2.17 | „hibridno vozilo (HV)“ pomeni vozilo s hibridnim pogonskim sistemom;






  2.17.1 | „hibridno električno vozilo (HEV)“ pomeni vozilo s hibridnim električnim pogonskim sistemom; |
| --- | --- | --- |

2.17

„hibridno vozilo (HV)“ pomeni vozilo s hibridnim pogonskim sistemom;

2.17.1

„hibridno električno vozilo (HEV)“ pomeni vozilo s hibridnim električnim pogonskim sistemom;

| 2.18 | „električni domet“ za vozila z izključno električnim pogonskim sistemom ali s hibridnim električnim pogonskim sistemom z napajanjem iz zunanjega vira pomeni razdaljo, ki jo je mogoče prevoziti na elektriko z enim popolnoma napolnjenim akumulatorjem (ali drugo napravo za shranjevanje električne energije), merjeno v skladu s postopkom iz Priloge 9; |
| --- | --- |

2.18

„električni domet“ za vozila z izključno električnim pogonskim sistemom ali s hibridnim električnim pogonskim sistemom z napajanjem iz zunanjega vira pomeni razdaljo, ki jo je mogoče prevoziti na elektriko z enim popolnoma napolnjenim akumulatorjem (ali drugo napravo za shranjevanje električne energije), merjeno v skladu s postopkom iz Priloge 9;

| 2.19 | „sistem za periodično regeneracijo“ pomeni napravo za preprečevanje onesnaževanja (npr. katalizator, lovilnik delcev), pri kateri je po manj kot 4 000 km običajnega delovanja vozila potreben postopek redne regeneracije. Če se regeneracija naprave za preprečevanje onesnaževanja opravi vsaj enkrat s preskusom tipa I in se je naprava regenerirala že najmanj enkrat v ciklu priprave vozila, se naprava šteje za sistem za periodično regeneracijo, za katerega ni potreben poseben preskusni postopek. Priloga 10 se ne uporablja za sisteme za periodično regeneracijo.
  Na zahtevo proizvajalca se preskusni postopek, značilen za sisteme za periodično regeneracijo, ne bo uporabljal za regenerativno napravo, če proizvajalec homologacijskemu organu predloži podatke, iz katerih je razvidno, da v ciklih, v katerih poteka regeneracija, emisija CO2 ob soglasju tehnične službe ne presega deklarirane vrednosti za več kot 4 odstotke. |
| --- | --- |

2.19

„sistem za periodično regeneracijo“ pomeni napravo za preprečevanje onesnaževanja (npr. katalizator, lovilnik delcev), pri kateri je po manj kot 4 000 km običajnega delovanja vozila potreben postopek redne regeneracije. Če se regeneracija naprave za preprečevanje onesnaževanja opravi vsaj enkrat s preskusom tipa I in se je naprava regenerirala že najmanj enkrat v ciklu priprave vozila, se naprava šteje za sistem za periodično regeneracijo, za katerega ni potreben poseben preskusni postopek. Priloga 10 se ne uporablja za sisteme za periodično regeneracijo.

Na zahtevo proizvajalca se preskusni postopek, značilen za sisteme za periodično regeneracijo, ne bo uporabljal za regenerativno napravo, če proizvajalec homologacijskemu organu predloži podatke, iz katerih je razvidno, da v ciklih, v katerih poteka regeneracija, emisija CO2 ob soglasju tehnične službe ne presega deklarirane vrednosti za več kot 4 odstotke.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

3.1   Vlogo za homologacijo tipa vozila glede na meritev emisije ogljikovega dioksida in porabe goriva in/ali meritev porabe električne energije in električnega dometa predloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

3.2   Vlogi morajo biti priloženi spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

| 3.2.1 | Opis bistvenih značilnosti vozila, vključno z vsemi podatki iz Priloge 1, Priloge 2 ali Priloge 3, odvisno od tipa pogonskega sistema. Na zahtevo tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov, ali proizvajalca se pri določenih vozilih s posebno nizko porabo goriva lahko upoštevajo dopolnilni tehnični podatki. |
| --- | --- |

3.2.1

Opis bistvenih značilnosti vozila, vključno z vsemi podatki iz Priloge 1, Priloge 2 ali Priloge 3, odvisno od tipa pogonskega sistema. Na zahtevo tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov, ali proizvajalca se pri določenih vozilih s posebno nizko porabo goriva lahko upoštevajo dopolnilni tehnični podatki.

| 3.2.2 | Opis osnovnih lastnosti vozila, vključno s tistimi, uporabljenimi pri pripravi osnutka Priloge 4. |
| --- | --- |

3.2.2

Opis osnovnih lastnosti vozila, vključno s tistimi, uporabljenimi pri pripravi osnutka Priloge 4.

3.3   Vozilo, ki predstavlja tip vozila, za katerega se zahteva homologacija, se predloži tehničnim službam, pristojnim za opravljanje homologacijskih preskusov. Pri vozilih kategorij M1 in N1, ki so bila homologirana glede emisij skladno s Pravilnikom št. 83, bo tehnična služba med preskusom preverila, ali je to vozilo, če ga poganja izključno motor z notranjim izgorevanjem ali hibridni električni pogonski sistem, ustrezno glede na mejne vrednosti, ki veljajo za ta tip, kot je opisano v Pravilniku št. 83.

3.4   Pristojni organ pred podelitvijo homologacije za tip vozila preveri, ali obstajajo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Če so bile emisije CO2 in poraba goriva in/ali poraba električne energije in električni domet tipa vozila, predloženega v homologacijo skladno s tem pravilnikom, izmerjeni po pogojih iz odstavka 5 spodaj, se podeli homologacija za ta tip vozila.

4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 01) navajata spremembe, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

4.3   Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije za tip vozila se v skladu s tem pravilnikom predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 4 k temu pravilniku.

4.4   Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranem po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu, pritrjena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo (2);

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga, določenega v odstavku 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga, določenega v odstavku 4.4.1.

4.5   Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola, predpisanega v odstavku 4.4.1; v takem primeru se številka Pravilnika in homologacijska številka ter dodatni simboli iz vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, vstavijo v navpične stolpce desno od simbola, predpisanega v odstavku 4.4.1.

4.6   Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

4.7   Homologacijska oznaka je nameščena blizu tablice s podatki o vozilu ali na njej.

4.8   Priloga 5 k temu pravilniku podaja primere namestitev homologacijske oznake.

5.   SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

5.1   Splošno

Sestavni deli, ki lahko vplivajo na emisije CO2 in porabo goriva ali na porabo električne energije, morajo biti zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da lahko vozilo pri normalni uporabi, kljub tresljajem, ki jim je morebiti izpostavljeno, izpolnjuje določbe tega pravilnika.

5.2   Opis preskusov za vozila s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem

5.2.1   Emisije CO2 in poraba goriva se merita v skladu s preskusnim postopkom, opisanim v Prilogi 6. Vozila, ki ne dosežejo vrednosti pospeška in največje hitrosti, predpisanih za vozni cikel, se vozijo s popolnoma pritisnjenim pedalom za plin, dokler ne dosežejo vrednosti območja predpisane vozne krivulje. Odstopanja od preskusnega cikla se zapišejo v poročilo o preskusu.

5.2.2   V primeru emisij CO2 morajo biti rezultati preskusa izraženi v gramih na kilometer (g/km) in zaokroženi na najbližje celo število.

5.2.3   Vrednosti porabe goriva morajo biti izražene v litrih na 100 km (pri bencinu, utekočinjenem naftnem plinu ali dizelskem gorivu) oz. v m3 na 100 km (pri zemeljskem plinu), izračunajo pa se v skladu z odstavkom 1.4.3 Priloge 6 po metodi ravnotežja ogljika, pri čemer se upoštevajo izmerjene emisije CO2 in ostale z ogljikom povezane emisije (CO in HC). Rezultati se zaokrožijo na prvo decimalno mesto.

5.2.4   Za izračun, naveden v odstavku 5.2.3, se poraba goriva izrazi v ustreznih enotah, pri čemer se uporabijo naslednje lastnosti goriva:

| (a) | gostota: izmerjena na preskusnem gorivu po standardu ISO 3675 ali enakovredni metodi. Za bencin, dizelsko gorivo, biodizel in etanol (E85) se uporabi gostota, izmerjena pri 15 °C; za UNP in zemeljski plin/biometan se uporabi naslednja referenčna gostota: | 0,538 kg/liter za UNP |
| --- | --- | --- |

(a)

gostota: izmerjena na preskusnem gorivu po standardu ISO 3675 ali enakovredni metodi. Za bencin, dizelsko gorivo, biodizel in etanol (E85) se uporabi gostota, izmerjena pri 15 °C; za UNP in zemeljski plin/biometan se uporabi naslednja referenčna gostota:

0,538 kg/liter za UNP

| | 0,654 kg/m3 za ZP (3) |
| --- | --- |

0,654 kg/m3 za ZP (3)

| (b) | razmerje med vodikom in ogljikom: uporabijo se nespremenljive vrednosti, in sicer: | C1H1,89O0,016 za bencin; |
| --- | --- | --- |

(b)

razmerje med vodikom in ogljikom: uporabijo se nespremenljive vrednosti, in sicer:

C1H1,89O0,016 za bencin;

| | C1H1,86O0,005 za dizelsko gorivo; |
| --- | --- |

C1H1,86O0,005 za dizelsko gorivo;

| | C1H2,525 za UNP (utekočinjeni naftni plin); |
| --- | --- |

C1H2,525 za UNP (utekočinjeni naftni plin);

| | CH4 za ZP (zemeljski plin) in biometan; |
| --- | --- |

CH4 za ZP (zemeljski plin) in biometan;

| | C1H2,74O0,385 za etanol (E85). |
| --- | --- |

C1H2,74O0,385 za etanol (E85).

5.3   Opis preskusov za vozila z izključno električnim pogonskim sistemom

5.3.1   Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, opravi meritev porabe električne energije po metodi in preskusnem ciklu, opisanih v Prilogi 7 k temu pravilniku.

5.3.2   Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, opravi meritev električnega dometa vozila po metodi, opisani v Prilogi 9.

V reklamno gradivo je dovoljeno vključiti samo električni domet, izmerjen po tej metodi.

5.3.3   Rezultat porabe električne energije mora biti izražen v vatnih urah na kilometer (Wh/km), domet pa v km, pri čemer morata biti oba zaokrožena na najbližje celo število.

5.4   Opis preskusov za vozila z izključno hibridnim električnim pogonskim sistemom

5.4.1   Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, opravi meritev emisij CO2 in porabe električne energije po preskusnem postopku, opisanem v Prilogi 8.

5.4.2   Rezultati preskusa za emisije CO2 morajo biti izraženi v gramih na kilometer (g/km) in zaokroženi na najbližje celo število.

5.4.3   Vrednosti porabe goriva morajo biti izražene v litrih na 100 km (pri bencinu, utekočinjenem naftnem plinu ali dizelskem gorivu) oz. v m3 na 100 km (pri zemeljskem plinu), izračunajo pa se v skladu z odstavkom 1.4.3 Priloge 6 po metodi ravnotežja ogljika, pri čemer se upoštevajo izmerjene emisije CO2 in ostale z ogljikom povezane emisije (CO in HC). Rezultati se zaokrožijo na prvo decimalno mesto.

5.4.4   Za izračun, naveden v odstavku 5.4.3, se uporabljajo predpisi in vrednosti iz odstavka 5.2.4.

5.4.5   Če je primerno, mora biti rezultat porabe električne energije izražen v vatnih urah na kilometer (Wh/km) in zaokrožen na najbližje celo število.

5.4.6   Tehnična služba, pristojna za opravljanje preskusov, opravi meritev električnega dometa vozila po metodi, opisani v Prilogi 9 k temu pravilniku. Rezultat se izrazi v km in zaokroži na najbližje celo število.

Električni domet, izmerjen po tej metodi, je edini, ki ga je dovoljeno vključiti v reklamno gradivo in uporabiti za izračune iz Priloge 8.

5.5   Razlaga rezultatov

5.5.1   Za homologacijsko vrednost se sprejme vrednost CO2 ali vrednost porabe električne energije po navedbi proizvajalca, če vrednost, ki jo izmeri tehnična služba, ne presega deklarirane vrednosti za več kot 4 odstotke. Izmerjena vrednost je lahko nižja, pri čemer ne veljajo nobene omejitve.

Pri vozilih s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem, opremljenih s sistemi za periodično regeneracijo, kot so opredeljeni v odstavku 2.19, se rezultati, preden se primerjajo z deklarirano vrednostjo, pomnožijo s faktorjem Ki, dobljenim iz Priloge 10.

5.5.2   Če izmerjena vrednost CO2 ali porabe električne energije presega vrednost CO2 ali porabe električne energije po navedbi proizvajalca za več kot 4 odstotke, se na istem vozilu izvede še en preskus.

Če povprečje rezultatov obeh preskusov ne presega vrednosti po navedbi proizvajalca za več kot 4 odstotke, se za homologacijsko vrednost vzame vrednost po navedbi proizvajalca.

5.5.3   Če povprečje še vedno presega deklarirano vrednost za več kot 4 odstotke, se na istem vozilu opravi še zadnji preskus. Za homologacijsko vrednost se vzame povprečje rezultatov vseh treh preskusov.

6.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA

6.1   Upravni organ, ki je podelil homologacijo tipa vozila, se obvesti o kakršni koli spremembi. Ta organ lahko:

| 6.1.1 | meni, da ni verjetno, da bodo imele spremembe precejšnje škodljive učinke na vrednosti CO2 in na porabo goriva ali električne energije, in da v tem primeru za spremenjeni tip vozila velja prvotna homologacija, ali |
| --- | --- |

6.1.1

meni, da ni verjetno, da bodo imele spremembe precejšnje škodljive učinke na vrednosti CO2 in na porabo goriva ali električne energije, in da v tem primeru za spremenjeni tip vozila velja prvotna homologacija, ali

| 6.1.2 | zahteva nadaljnje poročilo o preskusu od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov, po pogojih iz odstavka 7 tega pravilnika. |
| --- | --- |

6.1.2

zahteva nadaljnje poročilo o preskusu od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov, po pogojih iz odstavka 7 tega pravilnika.

6.2   Potrditev ali razširitev homologacije z opisom sprememb se sporoči pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, po postopku, določenem v odstavku 4.3.

6.3   Pristojni organ, ki odobri razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom o podeljeni homologaciji po vzorcu iz Priloge 4 k temu pravilniku.

7.   POGOJI ZA RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE ZA TIP VOZILA

7.1   Vozila s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem, razen vozil, opremljenih s sistemom za periodično regeneracijo za uravnavanje emisij

Če emisije CO2, ki jih izmeri tehnična služba, ne presegajo homologacijske vrednosti za več kot 4 odstotke za vozila kategorije M1 in 6 odstotkov za vozila kategorije N1, se lahko homologacija razširi na vozila istega ali drugačnega tipa, ki se razlikujejo glede naslednjih značilnosti iz Priloge 4:

| 7.1.1 | Referenčna masa. |
| --- | --- |

7.1.1

Referenčna masa.

| 7.1.2 | Največja dovoljena masa. |
| --- | --- |

7.1.2

Največja dovoljena masa.

| 7.1.3 | Tip karoserije.






  (a) | za M1: limuzina, vozilo z dvižnimi vrati zadaj, karavan, kupe, kabriolet, večnamensko vozilo (4) |
| --- | --- | --- |

7.1.3

Tip karoserije.

(a)

za M1: limuzina, vozilo z dvižnimi vrati zadaj, karavan, kupe, kabriolet, večnamensko vozilo (4)

| (b) | za N1: tovornjak, dostavno vozilo. |
| --- | --- |

(b)

za N1: tovornjak, dostavno vozilo.

| 7.1.4 | Skupno prestavno razmerje. |
| --- | --- |

7.1.4

Skupno prestavno razmerje.

| 7.1.5 | Oprema motorja in dodatna oprema. |
| --- | --- |

7.1.5

Oprema motorja in dodatna oprema.

7.2   Vozila s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem, opremljena s sistemom za periodično regeneracijo za uravnavanje emisij

Če emisije CO2, ki jih izmeri tehnična služba, ne presegajo homologacijske vrednosti za več kot 4 odstotke za vozila kategorije M1 in 6 odstotkov za vozila kategorije N1, se lahko homologacija razširi na vozila istega ali drugačnega tipa, ki se razlikujejo glede značilnosti iz Priloge 4, podanih v odstavkih 7.1.1 do 7.1.5 zgoraj, vendar ne odstopajo od skupnih značilnosti iz Priloge 10, in pri katerih se uporablja enak faktor Ki.

Homologacija se lahko razširi tudi na vozila istega tipa, vendar z drugačnim faktorjem Ki, če popravljena vrednost CO2, ki jo izmeri tehnična služba, ne presega homologacijske vrednosti za več kot 4 odstotke za vozila kategorije M1 in 6 odstotkov za vozila kategorije N1.

7.3   Vozila z izključno električnim pogonskim sistemom

Razširitve se lahko odobrijo s soglasjem tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov.

7.4   Vozila s hibridnim električnim pogonskim sistemom

Če emisije CO2 in poraba električne energije, ki jih izmeri tehnična služba, ne presegajo homologacijske vrednosti za več kot 4 odstotke za vozila kategorije M1 in 6 odstotkov za vozila kategorije N1, se lahko homologacija razširi na vozila istega ali drugačnega tipa, ki se razlikujejo glede naslednjih značilnosti iz Priloge 4:

| 7.4.1 | Referenčna masa. |
| --- | --- |

7.4.1

Referenčna masa.

| 7.4.2 | Največja dovoljena masa. |
| --- | --- |

7.4.2

Največja dovoljena masa.

| 7.4.3 | Tip karoserije:






  (a) | za M1: limuzina, vozilo z dvižnimi vrati zadaj, karavan, kupe, kabriolet, večnamensko vozilo (5) |
| --- | --- | --- |

7.4.3

Tip karoserije:

(a)

za M1: limuzina, vozilo z dvižnimi vrati zadaj, karavan, kupe, kabriolet, večnamensko vozilo (5)

| (b) | za N1: tovornjak, dostavno vozilo. |
| --- | --- |

(b)

za N1: tovornjak, dostavno vozilo.

| 7.4.4 | Za spremembo katere koli druge značilnosti se lahko razširitve odobrijo s soglasjem tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov. |
| --- | --- |

7.4.4

Za spremembo katere koli druge značilnosti se lahko razširitve odobrijo s soglasjem tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov.

7.5   Razširitev homologacije vozil kategorije N1 znotraj ene družine vozil, s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem ali hibridnim električnim pogonskim sistemom

7.5.1   Pri vozilih kategorije N1, ki jim je bila podeljena homologacija kot vozilom ene družine vozil po postopku iz odstavka 7.6.2, se homologacija lahko razširi na vozila iz iste družine samo, če tehnična služba oceni, da poraba goriva novega vozila ne presega vrednosti porabe goriva vozila, na katerem temeljijo vrednosti porabe goriva te družine vozil.

Homologacije se lahko razširijo tudi na vozila, ki so:

| (a) | do 110 kg težja od preskušanega vozila iz zadevne družine vozil, če so ta največ 220 kg težja od najlažjega vozila iz zadevne družine; |
| --- | --- |

(a)

do 110 kg težja od preskušanega vozila iz zadevne družine vozil, če so ta največ 220 kg težja od najlažjega vozila iz zadevne družine;

| (b) | imajo samo zaradi spremenjene dimenzije pnevmatik skupno prestavno razmerje nižje kot preskušano vozilo iz zadevne družine in |
| --- | --- |

(b)

imajo samo zaradi spremenjene dimenzije pnevmatik skupno prestavno razmerje nižje kot preskušano vozilo iz zadevne družine in

| (c) | so v vseh drugih vidikih skladna z zadevno družino vozil. |
| --- | --- |

(c)

so v vseh drugih vidikih skladna z zadevno družino vozil.

7.5.2   Pri vozilih kategorije N1, ki jim je bila podeljena homologacija kot vozilom iz družine vozil po postopku iz odstavka 7.6.3, se homologacija lahko razširi na vozila iz iste družine brez opravljanja dodatnih preskusov samo, če tehnična služba oceni, da je poraba goriva novega vozila znotraj mejnih vrednosti porabe goriva, ki jih imata dve vozili iz zadevne družine vozil z najnižjo oziroma najvišjo vrednostjo porabe goriva.

7.6   Homologacija vozil kategorije N1 znotraj ene družine vozil, s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem ali hibridnim električnim pogonskim sistemom

Za vozila kategorije N1 se lahko podeli homologacija v okviru družine vozil v skladu z odstavkom 7.6.1 na podlagi enega izmed obeh postopkov, opisanih v odstavkih 7.6.2 in 7.6.3.

7.6.1   V tej uredbi se vozila kategorije N1 lahko uvrstijo v družino vozil, če imajo naslednje parametre identične ali pa so ti znotraj določenih mejnih vrednosti:

| 7.6.1.1 | Identični parametri so:






  (a) | proizvajalec in tip, kot sta opredeljena v točki 2 Priloge 4; |
| --- | --- | --- |

7.6.1.1

Identični parametri so:

(a)

proizvajalec in tip, kot sta opredeljena v točki 2 Priloge 4;

| (b) | delovna prostornina motorja; |
| --- | --- |

(b)

delovna prostornina motorja;

| (c) | tip sistema za uravnavanje emisij; |
| --- | --- |

(c)

tip sistema za uravnavanje emisij;

| (d) | tip sistema za dovajanje goriva, kot je opredeljen v točki 6.7.2 Priloge 4. |
| --- | --- |

(d)

tip sistema za dovajanje goriva, kot je opredeljen v točki 6.7.2 Priloge 4.

| 7.6.1.2 | Naslednji parametri morajo biti znotraj naslednjih mejnih vrednosti:






  (a) | skupna prenosna razmerja (največ 8 % višja od najnižje vrednosti), kakor je določeno v točki 6.10.3 Priloge 4; |
| --- | --- | --- |

7.6.1.2

Naslednji parametri morajo biti znotraj naslednjih mejnih vrednosti:

(a)

skupna prenosna razmerja (največ 8 % višja od najnižje vrednosti), kakor je določeno v točki 6.10.3 Priloge 4;

| (b) | referenčna masa (največ 220 kg lažja od najtežje različice); |
| --- | --- |

(b)

referenčna masa (največ 220 kg lažja od najtežje različice);

| (c) | prednja površina (največ 15 % manjša od največje različice); |
| --- | --- |

(c)

prednja površina (največ 15 % manjša od največje različice);

| (d) | moč motorja (največ 10 % manjša od najvišje vrednosti). |
| --- | --- |

(d)

moč motorja (največ 10 % manjša od najvišje vrednosti).

7.6.2   Za družino vozil, kakor je določena v odstavku 7.6.1, se lahko podeli homologacija na podlagi vrednosti emisij CO2 in porabe goriva, ki so skupne za vsa vozila družine vozil. Tehnična služba mora za preskus izbrati tisto vozilo iz družine vozil, ki ima po njeni presoji najvišjo vrednost emisij CO2. Merjenja se izvajajo skladno z odstavkom 5 in Prilogo 6, rezultati po postopku, opisanem v odstavku 5.5, pa se uporabljajo kot homologacijske vrednosti, ki so skupne vsem vozilom iz zadevne družine vozil.

7.6.3   Za vozila, uvrščena v družino vozil, kakor je določena v odstavku 7.6.1, se lahko podeli homologacija na podlagi vrednosti emisij CO2 in porabe goriva posameznih vozil iz družine vozil. Tehnična služba mora za preskus izbrati tisto vozilo iz družine vozil, ki ima po njeni presoji najvišjo vrednost emisij CO2. Merjenja se izvajajo skladno z odstavkom 5 in Prilogo 6. Če so podatki proizvajalca za te dve vozili znotraj mejnih vrednosti iz odstavka 5.5, se vrednosti emisij CO2 po navedbi proizvajalca lahko uporabijo kot homologacijske vrednosti za vsa vozila iz zadevne družine vozil. Če podatki proizvajalca niso znotraj dovoljenih mejnih vrednosti, se kot homologacijske vrednosti uporabijo rezultati, dobljeni po postopku iz odstavka 5.5, tehnična služba pa izbere ustrezno število drugih vozil iz družine vozil za dodatne preskuse.

8.   POSEBNE DOLOČBE

V prihodnje bodo morda na voljo tudi vozila, ki bodo uporabljala posebne energetsko učinkovite tehnologije in ki bodo lahko predložena dopolnilnim programom preskušanja. Ti bodo določeni pozneje, lahko pa jih bo zahteval proizvajalec, da bi dokazal prednosti rešitve.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

9.1   Vozila, homologirana po tem pravilniku, morajo biti izdelana tako, da so skladna s homologiranim tipom vozila.

9.2   Da bi preverili izpolnjevanje pogojev, določenih v odstavku 9.1, se izvede ustrezen nadzor proizvodnje.

9.3   Vozila s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem

9.3.1   Praviloma se ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje glede emisij CO2 iz vozil preverjajo na podlagi opisa v certifikatu o homologaciji, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 4 k temu pravilniku.

Pregled skladnosti proizvodnje temelji na oceni proizvajalčevega postopka preverjanja s strani pristojnega organa z namenom zagotavljanja skladnosti tipa vozila glede emisije CO2.

Če organ ni zadovoljen s kakovostjo proizvajalčevega postopka preverjanja, lahko zahteva, da se preskusi preverjanja opravijo na vozilih v proizvodnji.

9.3.1.1   Če je treba meritev emisij CO2 opraviti na tipu vozila, katerega homologacija ima eno ali več razširitev, bodo preskusi opravljeni na vozilu(-ih), ki je (so) na voljo v času preskusa (vozilu(-ih), opisanem(-ih) v prvem dokumentu ali v naknadnih razširitvah).

9.3.1.1.1   Skladnost vozila pri preskusu za CO2.

| 9.3.1.1.1.1 | Iz serije se naključno izbere tri vozila, na katerih se opravijo preskusi v skladu s postopkom, kot je opisan v Prilogi 6. |
| --- | --- |

9.3.1.1.1.1

Iz serije se naključno izbere tri vozila, na katerih se opravijo preskusi v skladu s postopkom, kot je opisan v Prilogi 6.

| 9.3.1.1.1.2 | Če je organ zadovoljen s standardnim odklonom proizvodnje po navedbi proizvajalca, se preskusi opravijo v skladu z odstavkom 9.3.2.
  Če organ ni zadovoljen s standardnim odklonom proizvodnje po navedbi proizvajalca, se preskusi opravijo v skladu z odstavkom 9.3.3. |
| --- | --- |

9.3.1.1.1.2

Če je organ zadovoljen s standardnim odklonom proizvodnje po navedbi proizvajalca, se preskusi opravijo v skladu z odstavkom 9.3.2.

Če organ ni zadovoljen s standardnim odklonom proizvodnje po navedbi proizvajalca, se preskusi opravijo v skladu z odstavkom 9.3.3.

| 9.3.1.1.1.3 | Proizvodnja serije se na podlagi preskusov na treh vzorčenih vozilih šteje za skladno oz. neskladno, potem ko se sprejme odločitev bodisi o sprejemu ali zavrnitvi za CO2 glede na preskusna merila iz ustrezne tabele.
  Če se ne sprejme odločitve o sprejemu ali zavrnitvi za CO2, se preskusi dodatno vozilo (glej sliko 1). |
| --- | --- |

9.3.1.1.1.3

Proizvodnja serije se na podlagi preskusov na treh vzorčenih vozilih šteje za skladno oz. neskladno, potem ko se sprejme odločitev bodisi o sprejemu ali zavrnitvi za CO2 glede na preskusna merila iz ustrezne tabele.

Če se ne sprejme odločitve o sprejemu ali zavrnitvi za CO2, se preskusi dodatno vozilo (glej sliko 1).

| 9.3.1.1.1.4 | Pri sistemih za periodično regeneracijo, kot so opredeljeni v odstavku 2.19, se rezultati pomnožijo s faktorjem Ki, dobljenim po postopku iz Priloge 10 v času, ko je bila podeljena homologacija.
  Na zahtevo proizvajalca se lahko preskušanje izvede takoj po končani regeneraciji. |
| --- | --- |

9.3.1.1.1.4

Pri sistemih za periodično regeneracijo, kot so opredeljeni v odstavku 2.19, se rezultati pomnožijo s faktorjem Ki, dobljenim po postopku iz Priloge 10 v času, ko je bila podeljena homologacija.

Na zahtevo proizvajalca se lahko preskušanje izvede takoj po končani regeneraciji.

Slika 1

Image

9.3.1.1.2   Ne glede na zahteve iz Priloge 6 se preskusi opravijo na vozilih, ki niso prevozila nobene razdalje.

| 9.3.1.1.2.1 | Na zahtevo proizvajalca pa se lahko preskusi izvajajo tudi na vozilih, ki so bila utečena, vendar do največ 15 000 km.
  V tem primeru postopek utekanja opravi proizvajalec, ki se zaveže, da na teh vozilih ne bo izvedel nobenih prilagoditev. |
| --- | --- |

9.3.1.1.2.1

Na zahtevo proizvajalca pa se lahko preskusi izvajajo tudi na vozilih, ki so bila utečena, vendar do največ 15 000 km.

V tem primeru postopek utekanja opravi proizvajalec, ki se zaveže, da na teh vozilih ne bo izvedel nobenih prilagoditev.

| 9.3.1.1.2.2 | Če proizvajalec želi izvesti postopek utekanja („x“ km, pri čemer je x ≤ 15 000 km), ga lahko izvede na naslednji način:
  pri prvem preskusnem vozilu (ki je lahko vozilo, predloženo v homologacijo) se izmerijo emisije CO2 pri nič in pri „x“ km;
  izračuna se koeficient naraščanja emisij (EC) med nič in „x“ km na naslednji način:



  Vrednost EC je lahko manj kot 1.
  Pri naslednjih vozilih se postopek utekanja ne izvede, temveč se emisije pri nič km popravijo s koeficientom naraščanja emisij (EC).
  V tem primeru se upoštevajo naslednje vrednosti: | Vrednost pri „x“ km za prvo vozilo; |
| --- | --- | --- |

9.3.1.1.2.2

Če proizvajalec želi izvesti postopek utekanja („x“ km, pri čemer je x ≤ 15 000 km), ga lahko izvede na naslednji način:

pri prvem preskusnem vozilu (ki je lahko vozilo, predloženo v homologacijo) se izmerijo emisije CO2 pri nič in pri „x“ km;

izračuna se koeficient naraščanja emisij (EC) med nič in „x“ km na naslednji način:

Formula

Vrednost EC je lahko manj kot 1.

Pri naslednjih vozilih se postopek utekanja ne izvede, temveč se emisije pri nič km popravijo s koeficientom naraščanja emisij (EC).

V tem primeru se upoštevajo naslednje vrednosti:

Vrednost pri „x“ km za prvo vozilo;

| | Vrednosti pri nič km, pomnožene s koeficientom naraščanja emisij, za naslednja vozila. |
| --- | --- |

Vrednosti pri nič km, pomnožene s koeficientom naraščanja emisij, za naslednja vozila.

| 9.3.1.1.2.3 | Namesto tega postopka lahko proizvajalec avtomobila uporabi nespremenljiv koeficient naraščanja emisij (EC) 0,92 in vse vrednosti CO2, izmerjene pri nič km, pomnoži s tem faktorjem. |
| --- | --- |

9.3.1.1.2.3

Namesto tega postopka lahko proizvajalec avtomobila uporabi nespremenljiv koeficient naraščanja emisij (EC) 0,92 in vse vrednosti CO2, izmerjene pri nič km, pomnoži s tem faktorjem.

| 9.3.1.1.2.4 | Za ta preskus se uporabljajo referenčna goriva, opisana v prilogah 10 in 10a Pravilnika št. 83. |
| --- | --- |

9.3.1.1.2.4

Za ta preskus se uporabljajo referenčna goriva, opisana v prilogah 10 in 10a Pravilnika št. 83.

9.3.2   Skladnost proizvodnje, če so na voljo statistični podatki proizvajalca.

9.3.2.1   Naslednje točke opisujejo postopek preverjanja skladnosti proizvodnih zahtev glede CO2, če je standardni odklon proizvodnje proizvajalca zadovoljiv.

9.3.2.2   Pri najmanjši velikosti vzorca treh vozil je postopek vzorčenja nastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preskusa ob 40-odstotni neustrezni kakovosti 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 odstotkov), verjetnost uspešno opravljenega preskusa ob 65-odstotni neustrezni kakovosti pa 0,1 (tveganje potrošnika = 10 odstotkov).

9.3.2.3   Uporablja se naslednji postopek (glej sliko 1):

Če je L naravni logaritem homologacijske vrednosti CO2:

| xi | = | naravni logaritem meritve za i-to vozilo iz vzorca; |
| --- | --- | --- |
| s | = | ocena standardnega odklona pri proizvodnji (ko se določi naravni logaritem meritve); |
| n | = | trenutna velikost vzorca. |

xi

=

naravni logaritem meritve za i-to vozilo iz vzorca;

s

=

ocena standardnega odklona pri proizvodnji (ko se določi naravni logaritem meritve);

n

=

trenutna velikost vzorca.

9.3.2.4   Za vzorec se izračuna statistika preskusa, s katero se določi vsota standardnih odklonov do mejne vrednosti in se opredeli kot:

Formula

9.3.2.5   Potem velja:

| 9.3.2.5.1 | če je statistična vrednost pri preskusu večja od vrednosti v stolpcu „ustreza“ za dano velikost vzorca iz tabele 1, se serija sprejme; |
| --- | --- |

9.3.2.5.1

če je statistična vrednost pri preskusu večja od vrednosti v stolpcu „ustreza“ za dano velikost vzorca iz tabele 1, se serija sprejme;

| 9.3.2.5.2 | če je statistična vrednost pri preskusu manjša od vrednosti v stolpcu „ne ustreza“ za dano velikost vzorca iz tabele 1, se serija zavrne; |
| --- | --- |

9.3.2.5.2

če je statistična vrednost pri preskusu manjša od vrednosti v stolpcu „ne ustreza“ za dano velikost vzorca iz tabele 1, se serija zavrne;

| 9.3.2.5.3 | sicer se preskusi dodatno vozilo v skladu s Prilogo 6, postopek pa se uporabi za vzorec, povečan za eno enoto. |
| --- | --- |

9.3.2.5.3

sicer se preskusi dodatno vozilo v skladu s Prilogo 6, postopek pa se uporabi za vzorec, povečan za eno enoto.

Tabela 1

| Velikost vzorca
  (skupno število preskušenih vozil) | Vrednost za sprejem | Vrednost za zavrnitev |
| --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) |
| 3 | 3,327 | – 4,724 |
| 4 | 3,261 | – 4,790 |
| 5 | 3,195 | – 4,856 |
| 6 | 3,129 | – 4,922 |
| 7 | 3,063 | – 4,988 |
| 8 | 2,997 | – 5,054 |
| 9 | 2,931 | – 5,120 |
| 10 | 2,865 | – 5,185 |
| 11 | 2,799 | – 5,251 |
| 12 | 2,733 | – 5,317 |
| 13 | 2,667 | – 5,383 |
| 14 | 2,601 | – 5,449 |
| 15 | 2,535 | – 5,515 |
| 16 | 2,469 | – 5,581 |
| 17 | 2,403 | – 5,647 |
| 18 | 2,337 | – 5,713 |
| 19 | 2,271 | – 5,779 |
| 20 | 2,205 | – 5,845 |
| 21 | 2,139 | – 5,911 |
| 22 | 2,073 | – 5,977 |
| 23 | 2,007 | – 6,043 |
| 24 | 1,941 | – 6,109 |
| 25 | 1,875 | – 6,175 |
| 26 | 1,809 | – 6,241 |
| 27 | 1,743 | – 6,307 |
| 28 | 1,677 | – 6,373 |
| 29 | 1,611 | – 6,439 |
| 30 | 1,545 | – 6,505 |
| 31 | 1,479 | – 6,571 |
| 32 | – 2,112 | – 2,112 |

Velikost vzorca

(skupno število preskušenih vozil)

Vrednost za sprejem

Vrednost za zavrnitev

(a)

(b)

(c)

3

3,327

– 4,724

4

3,261

– 4,790

5

3,195

– 4,856

6

3,129

– 4,922

7

3,063

– 4,988

8

2,997

– 5,054

9

2,931

– 5,120

10

2,865

– 5,185

11

2,799

– 5,251

12

2,733

– 5,317

13

2,667

– 5,383

14

2,601

– 5,449

15

2,535

– 5,515

16

2,469

– 5,581

17

2,403

– 5,647

18

2,337

– 5,713

19

2,271

– 5,779

20

2,205

– 5,845

21

2,139

– 5,911

22

2,073

– 5,977

23

2,007

– 6,043

24

1,941

– 6,109

25

1,875

– 6,175

26

1,809

– 6,241

27

1,743

– 6,307

28

1,677

– 6,373

29

1,611

– 6,439

30

1,545

– 6,505

31

1,479

– 6,571

32

– 2,112

– 2,112

9.3.3   Skladnost proizvodnje, če so statistični podatki proizvajalca nezadovoljivi ali niso na voljo.

9.3.3.1   Naslednje točke opisujejo postopek preverjanja skladnosti proizvodnih zahtev glede CO2, če evidenca proizvajalca glede standardnega odklona ni zadovoljiva ali ni na voljo.

9.3.3.2   Pri najmanjši velikosti vzorca treh vozil je postopek vzorčenja nastavljen tako, da je verjetnost uspešno opravljenega preskusa ob 40-odstotni neustrezni kakovosti 0,95 (tveganje proizvajalca = 5 odstotkov), verjetnost uspešno opravljenega preskusa ob 65-odstotni neustrezni kakovosti pa 0,1 (tveganje potrošnika = 10 odstotkov).

9.3.3.3   Šteje se, da ima meritev CO2 normalno logaritemsko porazdelitev in jo je treba najprej preoblikovati tako, da se ji določijo naravni logaritmi. Oznaki mo in m označujeta najmanjšo oz. največjo velikost vzorca (mo = 3 in m = 32) in n označuje trenutno velikost vzorca.

9.3.3.4   Če so naravni logaritmi meritev v seriji x1, x2, ..., xj in če je L naravni logaritem homologacijske vrednosti CO2, potem velja:

dj
  = xj
  – L

Formula

Formula

9.3.3.5   Tabela 2 prikazuje vrednosti, ko glede na trenutno velikost vzorca vozilo ustreza (An) in ko ne ustreza (Bn). Statistični rezultat preskusa je razmerje Formula, na podlagi katerega se določi, ali je serija sprejeta ali zavrnjena:

za mo ≤ n ≤ m:

| 9.3.3.5.1 | je serija sprejeta, če je

  ; |
| --- | --- |

9.3.3.5.1

Formula

| 9.3.3.5.2 | je serija zavrnjena, če je

  ; |
| --- | --- |

9.3.3.5.2

Formula

| 9.3.3.5.3 | se opravi še ena meritev, če je

  . |
| --- | --- |

9.3.3.5.3

Formula

Tabela 2

| Velikost vzorca
  (skupno število preskušenih vozil)
  N | Vrednost za sprejem
  An | Vrednost za zavrnitev
  Bn |
| --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) |
| 3 | – 0,80380 | 16,64743 |
| 4 | – 0,76339 | 7,68627 |
| 5 | – 0,72982 | 4,67136 |
| 6 | – 0,69962 | 3,25573 |
| 7 | – 0,67129 | 2,45431 |
| 8 | – 0,64406 | 1,94369 |
| 9 | – 0,61750 | 1,59105 |
| 10 | – 0,59135 | 1,33295 |
| 11 | – 0,56542 | 1,13566 |
| 12 | – 0,53960 | 0,97970 |
| 13 | – 0,51379 | 0,85307 |
| 14 | – 0,48791 | 0,74801 |
| 15 | – 0,46191 | 0,65928 |
| 16 | – 0,43573 | 0,58321 |
| 17 | – 0,40933 | 0,51718 |
| 18 | – 0,38266 | 0,45922 |
| 19 | – 0,35570 | 0,40788 |
| 20 | – 0,32840 | 0,36203 |
| 21 | – 0,30072 | 0,32078 |
| 22 | – 0,27263 | 0,28343 |
| 23 | – 0,24410 | 0,24943 |
| 24 | – 0,21509 | 0,21831 |
| 25 | – 0,18557 | 0,18970 |
| 26 | 0,18970 | 0,16328 |
| 27 | – 0,12483 | 0,13880 |
| 28 | – 0,09354 | 0,11603 |
| 29 | – 0,06159 | 0,09480 |
| 30 | – 0,02892 | 0,0749 |
| 31 | 0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

Velikost vzorca

(skupno število preskušenih vozil)

N

Vrednost za sprejem

An

Vrednost za zavrnitev

Bn

(a)

(b)

(c)

3

– 0,80380

16,64743

4

– 0,76339

7,68627

5

– 0,72982

4,67136

6

– 0,69962

3,25573

7

– 0,67129

2,45431

8

– 0,64406

1,94369

9

– 0,61750

1,59105

10

– 0,59135

1,33295

11

– 0,56542

1,13566

12

– 0,53960

0,97970

13

– 0,51379

0,85307

14

– 0,48791

0,74801

15

– 0,46191

0,65928

16

– 0,43573

0,58321

17

– 0,40933

0,51718

18

– 0,38266

0,45922

19

– 0,35570

0,40788

20

– 0,32840

0,36203

21

– 0,30072

0,32078

22

– 0,27263

0,28343

23

– 0,24410

0,24943

24

– 0,21509

0,21831

25

– 0,18557

0,18970

26

0,18970

0,16328

27

– 0,12483

0,13880

28

– 0,09354

0,11603

29

– 0,06159

0,09480

30

– 0,02892

0,0749

31

0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

9.3.3.6   Opombe

Za izračun zaporednih statističnih vrednosti pri preskusu se uporabljajo naslednje rekurzivne formule:

Formula

Formula

(n = 2,3,...;
  Formula; v1
  = 0)

9.4   Vozila z izključno električnim pogonskim sistemom

Praviloma se ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje glede porabe električne energije preverjajo na podlagi opisa v certifikatu o homologaciji, določenem v Prilogi 4 k temu pravilniku.

9.4.1   Imetnik homologacije mora zlasti:

| 9.4.1.1 | zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti proizvodnje; |
| --- | --- |

9.4.1.1

zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti proizvodnje;

| 9.4.1.2 | imeti dostop do opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

9.4.1.2

imeti dostop do opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom;

| 9.4.1.3 | poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in so s potrebnimi prilogami na voljo za obdobje, dogovorjeno z upravno službo; |
| --- | --- |

9.4.1.3

poskrbeti, da so rezultati preskusov zapisani in so s potrebnimi prilogami na voljo za obdobje, dogovorjeno z upravno službo;

| 9.4.1.4 | analizirati rezultate posameznih vrst preskusov zaradi spremljanja in zagotovitve stalnosti lastnosti proizvoda, ob upoštevanju običajnih odklonov pri serijski proizvodnji; |
| --- | --- |

9.4.1.4

analizirati rezultate posameznih vrst preskusov zaradi spremljanja in zagotovitve stalnosti lastnosti proizvoda, ob upoštevanju običajnih odklonov pri serijski proizvodnji;

| 9.4.1.5 | zagotoviti, da se na vseh tipih vozila opravijo preskusi, predpisani v Prilogi 7 k temu pravilniku; ne glede na zahteve iz odstavka 2.3.1.6 Priloge 7 se na zahtevo proizvajalca preskusi opravijo na vozilih, ki niso prevozila nobene razdalje; |
| --- | --- |

9.4.1.5

zagotoviti, da se na vseh tipih vozila opravijo preskusi, predpisani v Prilogi 7 k temu pravilniku; ne glede na zahteve iz odstavka 2.3.1.6 Priloge 7 se na zahtevo proizvajalca preskusi opravijo na vozilih, ki niso prevozila nobene razdalje;

| 9.4.1.6 | zagotoviti, da se po vsaki seriji vzorcev ali preskusnih delov, ki je pri nekem preskusu dala neustrezne rezultate, izvede naknadno vzorčenje in dodatni preskus. Treba je uporabiti vse potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

9.4.1.6

zagotoviti, da se po vsaki seriji vzorcev ali preskusnih delov, ki je pri nekem preskusu dala neustrezne rezultate, izvede naknadno vzorčenje in dodatni preskus. Treba je uporabiti vse potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

9.4.2   Pristojni organi, ki so izdali homologacijo, lahko kadar koli preverijo metode, ki se uporabljajo v posameznem proizvodnem obratu.

9.4.2.1   Pri vsakem pregledu mora biti inšpektorju na voljo proizvodna in preskusna dokumentacija.

9.4.2.2   Inšpektor lahko naključno izbere vzorce, ki bodo preskušeni v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se določi na podlagi rezultatov proizvajalčevega preverjanja.

9.4.2.3   Če je stopnja kakovosti nezadovoljiva, ali če je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu z odstavkom 9.4.2.2, mora inšpektor zbrati vzorce, ki se jih nato pošlje tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

9.4.2.4   Pristojni organi lahko opravijo kateri koli preskus iz tega pravilnika.

9.5   Vozila s hibridnim električnim pogonskim sistemom

Praviloma se ukrepi za zagotavljanje skladnosti proizvodnje glede emisij CO2 in porabe električne energije hibridnih električnih vozil preverjajo na podlagi opisa v certifikatu o homologaciji, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 4 k temu pravilniku.

Pregled skladnosti proizvodnje temelji na oceni proizvajalčevega postopka preverjanja s strani pristojnega organa z namenom zagotavljanja skladnosti tipa vozila glede emisije CO2 in porabe električne energije.

Če organ ni zadovoljen s kakovostjo proizvajalčevega postopka preverjanja, lahko zahteva, da se preskusi preverjanja opravijo na vozilih v proizvodnji.

V primeru emisij CO2 se skladnost preveri s statističnimi postopki, opisanimi v odstavkih 9.3.1 do 9.3.3. Vozila se preskusijo v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 8 k temu pravilniku.

9.6   Ukrepi v primeru neskladnosti proizvodnje

Če je med pregledi ugotovljena neskladnost, mora pristojni organ zagotoviti sprejetje vseh potrebnih ukrepov za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

10.1   Če zahteve iz odstavka 9.1 niso izpolnjene, se homologacija, podeljena za tip vozila skladno s tem pravilnikom, lahko prekliče.

10.2   Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom o podeljeni homologaciji, ki je skladno z vzorcem iz Priloge 4 k temu pravilniku.

11.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Po prejemu ustreznega sporočila ta organ o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu iz Priloge 4 k temu pravilniku.

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki opravljajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev, razširitev ali preklic homologacije.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2).

(2)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2.

(3)  Srednja vrednost referenčnih goriv G20 in G23 pri 15 °C.

(4)  Kot je opredeljeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2).

(5)  Kot je opredeljeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2).

---

PRILOGA 1

BISTVENE ZNAČILNOSTI VOZILA S POGONOM IZKLJUČNO NA MOTOR Z NOTRANJIM IZGOREVANJEM IN PODATKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM PRESKUSOV

Naslednji podatki se, kadar je to primerno, posredujejo v treh izvodih in vsebujejo kratek pregled.

Če so priložene risbe, morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne. Predstavljene morajo biti v formatu A4 ali v mapi formata A4. V primeru funkcij, ki jih upravlja mikroprocesor, morajo biti priložene ustrezne informacije za uporabo.

1.   SPLOŠNO

1.1   Znamka (ime proizvajalca): ...

1.2   Tip in trgovska oznaka (navesti vse različice): ...

1.3   Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu: ...

1.3.1   Mesto oznake: ...

1.4   Kategorija vozila: ...

1.5   Ime in naslov proizvajalca: ...

1.6   Ime in naslov proizvajalčevega pooblaščenega zastopnika, kjer je to primerno: ...

2.   SPLOŠNE KONSTRUKCIJSKE ZNAČILNOSTI VOZILA

2.1   Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: ...

2.2   Pogonske osi (število, lega, medsebojna povezanost): ...

3.   MASE (kilogrami) (sklic na risbo, kjer je primerno)

3.1   Masa brezhibno delujočega vozila s karoserijo ali masa šasije s kabino, če proizvajalec ne namesti karoserije (vključno s hladilnim sredstvom, olji, gorivom, orodji, rezervnim kolesom in voznikom): ...

3.2   Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po navedbi proizvajalca: ...

4.   OPIS POGONSKEGA SISTEMA IN NJEGOVIH SESTAVNIH DELOV

4.1   Motor z notranjim izgorevanjem

4.1.1   Proizvajalec motorja: ...

4.1.2   Proizvajalčeva oznaka motorja (kot je označena na motorju, ali drugi podatki za identifikacijo): ...

4.1.2.1   Način delovanja: prisilni/kompresijski vžig, štiritaktni/dvotaktni (1)

4.1.2.2   Število, razvrstitev in zaporedje vžigov valjev:

| 4.1.2.2.1 | Premer valja: (2) ...mm |
| --- | --- |

4.1.2.2.1

Premer valja: (2) ...mm

| 4.1.2.2.2 | Gib (2): ...mm |
| --- | --- |

4.1.2.2.2

Gib (2): ...mm

4.1.2.3   Delovna prostornina motorja: (3) ... cm3

4.1.2.4   Kompresijsko razmerje: (4) ...

4.1.2.5   Risbe zgorevalne komore in čela bata: ...

4.1.2.6   Število vrtljajev v prostem teku: (4) ...

4.1.2.7   Volumski delež ogljikovega monoksida v izpušnem plinu, ko je motor v prostem teku: ... % (po specifikacijah proizvajalca) (4) ...

4.1.2.8   Nazivna moč: ...kW pri min– 1

4.1.3   Gorivo: bencin / neosvinčeni bencin / dizelsko gorivo / UNP / ZP (1)

4.1.3.1   Raziskovalno oktansko število: ...

4.1.4   Napajanje z gorivom

4.1.4.1   Z uplinjačem(-i): da/ne (1)

4.1.4.1.1   Znamka(-e): ...

4.1.4.1.2   Tip(-i): ...

4.1.4.1.3   Število: ...

4.1.4.1.4   Nastavitve: (4)

| 4.1.4.1.4.1 | Šobe: ... |
| --- | --- |

4.1.4.1.4.1

Šobe: ...

| 4.1.4.1.4.2 | Venturijeve šobe: ... |
| --- | --- |

4.1.4.1.4.2

Venturijeve šobe: ...

| 4.1.4.1.4.3 | Nivo v komori s plovcem: ... |
| --- | --- |

4.1.4.1.4.3

Nivo v komori s plovcem: ...

| 4.1.4.1.4.4 | Masa plovca: ... |
| --- | --- |

4.1.4.1.4.4

Masa plovca: ...

| 4.1.4.1.4.5 | Igla plovca: ... |
| --- | --- |

4.1.4.1.4.5

Igla plovca: ...

4.1.4.1.5   Sistem za zagon hladnega motorja: ročni/samodejni (1)

4.1.4.1.5.1   Način delovanja: ...

4.1.4.1.5.2   Delovno območje/nastavitve: (1)
   (4)

4.1.4.2   Z vbrizgavanjem goriva (samo pri motorjih s kompresijskim vžigom): da/ne (1)

4.1.4.2.1   Opis sistema: ...

4.1.4.2.2   Način delovanja: neposredno vbrizgavanje/predkomora/vrtinčna komora (1)

4.1.4.2.3   Tlačilka za vbrizgavanje goriva

4.1.4.2.3.1   Znamka(-e): ...

4.1.4.2.3.2   Tip(-i): ...

4.1.4.2.3.3   Največja količina vbrizganega goriva (1)
   (4): ...mm3 / na gib ali cikel pri vrtilni frekvenci motorja (1)
   (4): ...min– 1 ali diagram karakteristik: ...

4.1.4.2.3.4   Čas vbrizga: (4) ...

4.1.4.2.3.5   Krivulja predvbrizga: (4) ...

4.1.4.2.3.6   Postopek kalibracije: naprava za preskušanje / preskusni motor (1) ...

4.1.4.2.4   Regulator

4.1.4.2.4.1   Tip: ...

4.1.4.2.4.2   Število vrtljajev, pri katerih regulator zapre dovod goriva:

| 4.1.4.2.4.2.1 | Število vrtljajev, pri katerih regulator zapre dovod goriva pod obremenitvijo: ... min– 1 |
| --- | --- |

4.1.4.2.4.2.1

Število vrtljajev, pri katerih regulator zapre dovod goriva pod obremenitvijo: ... min– 1

| 4.1.4.2.4.2.2 | Število vrtljajev, pri katerih regulator zapre dovod goriva brez obremenitve: ... min– 1 |
| --- | --- |

4.1.4.2.4.2.2

Število vrtljajev, pri katerih regulator zapre dovod goriva brez obremenitve: ... min– 1

4.1.4.2.4.3   Vrtilna frekvenca prostega teka: ... min– 1

4.1.4.2.5   Vbrizgalna(-e) šoba(-e):

| 4.1.4.2.5.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

4.1.4.2.5.1

Znamka(-e): ...

| 4.1.4.2.5.2 | Tip(-i): ... |
| --- | --- |

4.1.4.2.5.2

Tip(-i): ...

| 4.1.4.2.5.3 | Tlak odpiranja: (4): ... kPa ali karakteristični diagram: ... |
| --- | --- |

4.1.4.2.5.3

Tlak odpiranja: (4): ... kPa ali karakteristični diagram: ...

4.1.4.2.6   Sistem za zagon hladnega motorja

4.1.4.2.6.1   Znamka(-e): ...

4.1.4.2.6.2   Tip(-i): ...

4.1.4.2.6.3   Opis: ...

4.1.4.2.7   Pomožna naprava za pomoč pri zagonu

4.1.4.2.7.1   Znamka(-e): ...

4.1.4.2.7.2   Tip(-i): ...

4.1.4.2.7.3   Opis: ...

4.1.4.3   Z vbrizgavanjem goriva (samo pri motorjih s prisilnim vžigom): da/ne (1)

4.1.4.3.1   Opis sistema:

4.1.4.3.2   Način delovanja (1): vbrizgavanje v sesalno cev (eno-/večtočkovno) / neposredno vbrizgavanje / drugo (točen opis)

| Tip (ali številka) kontrolne enote: ... | Pri sistemih, ki so drugačni od neprekinjenega vbrizgavanja, opišite enakovredne podrobnosti |
| --- | --- |
| Tip regulatorja goriva: ... |
| Tip senzorja pretoka zraka: ... |
| Tip naprave za distribucijo goriva: ... |
| Tip regulatorja tlaka: ... |
| Tip mikrostikala: ... |
| Tip vijaka za nastavitev prostega teka: ... |
| Tip ohišja lopute za zrak: ... |
| Tip senzorja temperature vode: ... |
| Tip senzorja temperature zraka: ... |
| Tip stikala temperature zraka: ... |

Tip (ali številka) kontrolne enote: ...

Pri sistemih, ki so drugačni od neprekinjenega vbrizgavanja, opišite enakovredne podrobnosti

Tip regulatorja goriva: ...

Tip senzorja pretoka zraka: ...

Tip naprave za distribucijo goriva: ...

Tip regulatorja tlaka: ...

Tip mikrostikala: ...

Tip vijaka za nastavitev prostega teka: ...

Tip ohišja lopute za zrak: ...

Tip senzorja temperature vode: ...

Tip senzorja temperature zraka: ...

Tip stikala temperature zraka: ...

Zaščita pred elektromagnetnimi motnjami ...

Opis in/ali risba: ...

4.1.4.3.3   Znamka(-e): ...

4.1.4.3.4   Tip(-i): ...

4.1.4.3.5   Vbrizgalne šobe: Tlak odpiranja (4): ... kPa ali diagram poteka odpiranja (4): ...

4.1.4.3.6   Čas vbrizga: ...

4.1.4.3.7   Sistem za zagon hladnega motorja: ...

4.1.4.3.7.1   Način(-i) delovanja: ...

4.1.4.3.7.2   Delovno območje/nastavitve (1)
   (4): ...

4.1.4.4   Črpalka za gorivo

4.1.4.4.1   Tlak: (4) ...kPa ali diagram poteka odpiranja: ...

4.1.4.5   S sistemom za dovajanje utekočinjenega naftnega plina (UNP): da/ne (1)

4.1.4.5.1   Homologacijska številka v skladu s Pravilnikom št. 67 in dokumentacija: ...

4.1.4.5.2   Elektronska enota za krmiljenje motorja pri vozilih s pogonom na UNP:

| 4.1.4.5.2.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.2.1

Znamka(-e): ...

| 4.1.4.5.2.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.2.2

Tip: ...

| 4.1.4.5.2.3 | Možnosti nastavitev v zvezi z emisijami: ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.2.3

Možnosti nastavitev v zvezi z emisijami: ...

4.1.4.5.3   Dodatna dokumentacija:

| 4.1.4.5.3.1 | Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno: ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.3.1

Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na UNP ali obratno: ...

| 4.1.4.5.3.2 | Načrt sistema (električni priključki, vakuumski priključki, kompenzacijske cevi itd.): ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.3.2

Načrt sistema (električni priključki, vakuumski priključki, kompenzacijske cevi itd.): ...

| 4.1.4.5.3.3 | Risba simbola: ... |
| --- | --- |

4.1.4.5.3.3

Risba simbola: ...

4.1.4.6   S sistemom za dovajanje zemeljskega plina (ZP): da/ne (1)

4.1.4.6.1   Homologacijska številka v skladu s Pravilnikom št. 67: ...

4.1.4.6.2   Elektronska enota za krmiljenje motorja pri vozilih s pogonom na ZP:

| 4.1.4.6.2.1 | Znamka(-e): ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.2.1

Znamka(-e): ...

| 4.1.4.6.2.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.2.2

Tip: ...

| 4.1.4.6.2.3 | Možnosti nastavitev v zvezi z emisijami: ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.2.3

Možnosti nastavitev v zvezi z emisijami: ...

4.1.4.6.3   Dodatna dokumentacija:

| 4.1.4.6.3.1 | Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na ZP ali obratno: ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.3.1

Opis varovanja katalizatorja pri preklopu z bencina na ZP ali obratno: ...

| 4.1.4.6.3.2 | Načrt sistema (električni priključki, vakuumski priključki, kompenzacijske cevi itd.): ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.3.2

Načrt sistema (električni priključki, vakuumski priključki, kompenzacijske cevi itd.): ...

| 4.1.4.6.3.3 | Risba simbola: ... |
| --- | --- |

4.1.4.6.3.3

Risba simbola: ...

4.1.5   Vžig

4.1.5.1   Znamka(-e): ...

4.1.5.2   Tip(-i): ...

4.1.5.3   Način delovanja: ...

4.1.5.4   Krivulja predvžiga (4): ...

4.1.5.5   Statični predvžig (4): ...stopinj pred zgornjo mrtvo lego

4.1.5.6   Razmak kontaktov prekinjevalnika (4): ...

4.1.5.7   Kot zaprtja: (4) ...

4.1.5.8   Vžigalne svečke

4.1.5.8.1   Znamka: ...

4.1.5.8.2   Tip: ...

4.1.5.8.3   Nastavitev razmaka med elektrodama: ... mm

4.1.5.9   Vžigalna tuljava

4.1.5.9.1   Znamka: ...

4.1.5.9.2   Tip: ...

4.1.5.10   Vžigalni kondenzator

4.1.5.10.1   Znamka:...

4.1.5.10.2   Tip: ...

4.1.6   Hladilni sistem: tekočinski/zračni (1)

4.1.7   Sesalni sistem:

4.1.7.1   Tlačni polnilnik: da/ne (1)

4.1.7.1.1   Znamka(-e): ...

4.1.7.1.2   Tip(-i): ...

4.1.7.1.3   Opis sistema (najvišji polnilni tlak: ... kPa, krmilni obtočni kanal)

4.1.7.2   Vmesni hladilnik: da/ne (1)

4.1.7.3   Opis in risbe sesalnih cevi in njihovih dodatkov (posoda za vsesani zrak, grelna naprava, dodatni dovodi zraka itd.): ...

4.1.7.3.1   Opis polnilnega zbiralnika (risbe in/ali fotografije): ...

4.1.7.3.2   Zračni filter, risbe: ..., ali

4.1.7.3.2.1   Znamka(-e): ...

4.1.7.3.2.2   Tip(-i): ...

4.1.7.3.3   Dušilec zvoka, risbe: ..., ali

4.1.7.3.3.1   Znamka(-e): ...

4.1.7.3.3.2   Tip(-i): ...

4.1.8   Izpušni sistem

4.1.8.1   Opis in risbe izpušnega sistema: ...

4.1.9   Krmilni časi ventilov ali enakovredni podatki:

| 4.1.9.1 | Največji gib ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o časih odpiranja in zapiranja glede na mrtve točke batov pri alternativnih razdelilnih sistemih: ... |
| --- | --- |

4.1.9.1

Največji gib ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o časih odpiranja in zapiranja glede na mrtve točke batov pri alternativnih razdelilnih sistemih: ...

| 4.1.9.2 | Referenčna območja in/ali območja nastavitve: (1) ... |
| --- | --- |

4.1.9.2

Referenčna območja in/ali območja nastavitve: (1) ...

4.1.10   Uporabljeno mazivo:

| 4.1.10.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

4.1.10.1

Znamka: ...

| 4.1.10.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

4.1.10.2

Tip: ...

4.1.11   Ukrepi proti onesnaževanju zraka:

4.1.11.1   Naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja (opis in risbe): ...

4.1.11.2   Dodatne naprave za preprečevanje onesnaževanja (če obstajajo in če niso opisane drugje):

4.1.11.2.1   Katalizator: da/ne (1)

4.1.11.2.1.1   Število katalizatorjev in elementov: ...

4.1.11.2.1.2   Dimenzije in oblika katalizatorja(-ev) (prostornina, ...): ...

4.1.11.2.1.3   Tip katalitičnega delovanja: ...

4.1.11.2.1.4   Skupna količina plemenitih kovin: ...

4.1.11.2.1.5   Relativna koncentracija: ...

4.1.11.2.1.6   Nosilno telo (struktura in material): ...

4.1.11.2.1.7   Gostota celic: ...

4.1.11.2.1.8   Tip ohišja katalizatorja(-ev): ...

4.1.11.2.1.9   Položaj katalizatorja(-ev) (mesto in referenčne razdalje v izpušnem sistemu): ...

4.1.11.2.1.10   Regeneracijski sistemi/metoda sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, opis: ...

| 4.1.11.2.1.10.1 | Število obratovalnih ciklov tipa I ali enakovrednih ciklov na napravi za preskušanje motorja med dvema cikloma, v katerih regenerativne faze nastopijo pod pogoji, enakimi preskusu tipa I (razdalja „D“ na sliki 10/1 v Prilogi 10): ... |
| --- | --- |

4.1.11.2.1.10.1

Število obratovalnih ciklov tipa I ali enakovrednih ciklov na napravi za preskušanje motorja med dvema cikloma, v katerih regenerativne faze nastopijo pod pogoji, enakimi preskusu tipa I (razdalja „D“ na sliki 10/1 v Prilogi 10): ...

| 4.1.11.2.1.10.2 | Opis metode za določitev števila ciklov med dvema cikloma, v katerih nastopijo regenerativne faze: ... |
| --- | --- |

4.1.11.2.1.10.2

Opis metode za določitev števila ciklov med dvema cikloma, v katerih nastopijo regenerativne faze: ...

| 4.1.11.2.1.10.3 | Parametri za določitev ravni potrebne obremenitve pred nastopom regeneracije (tj. temperatura, tlak itd.): ... |
| --- | --- |

4.1.11.2.1.10.3

Parametri za določitev ravni potrebne obremenitve pred nastopom regeneracije (tj. temperatura, tlak itd.): ...

| 4.1.11.2.1.10.4 | Opis metode za obremenitev sistema v preskusnem postopku, opisanem v odstavku 3.1 Priloge 10: ... |
| --- | --- |

4.1.11.2.1.10.4

Opis metode za obremenitev sistema v preskusnem postopku, opisanem v odstavku 3.1 Priloge 10: ...

4.1.11.2.1.11   Lambda sonda: operacije

4.1.11.2.1.11.1   Položaj lambda sonde: ...

4.1.11.2.1.11.2   Regulacijsko območje lambda sonde: ...

4.1.11.2.2   Vbrizgavanje zraka: da/ne (1)

4.1.11.2.2.1   Tip (pulziranje zraka, zračna črpalka ...): ...

4.1.11.2.3   Vračanje izpušnih plinov v valj (EGR): da/ne (1)

4.1.11.2.3.1   Značilnosti (pretok ...): ...

4.1.11.2.4   Sistem za uravnavanje emisij izhlapevanja.

Celovit podroben opis naprav in njihovih nastavitev: ...

Risba sistema za uravnavanje izhlapevanja: ...

Risba posode z aktivnim ogljem: ...

Risba rezervoarja za gorivo z navedbo prostornine in materiala: ...

4.1.11.2.5   Lovilnik delcev: da/ne (1)

4.1.11.2.5.1   Dimenzije in oblika lovilnika delcev (prostornina): ...

4.1.11.2.5.2   Tip lovilnika delcev in konstrukcija: ...

4.1.11.2.5.3   Položaj lovilnika delcev (referenčne razdalje v izpušnem sistemu): ...

4.1.11.2.5.4   Regeneracijski sistem/metoda. Opis in risba: ...

4.1.11.2.5.4.1   Število obratovalnih ciklov tipa I ali enakovrednega cikla na napravi za preskušanje motorja med dvema cikloma, v katerih faze regeneracije nastopijo pod pogoji, enakimi preskusu tipa I (razdalja „D“ na sliki 10/1 v Prilogi 10): ...

4.1.11.2.5.4.2   Opis metode za določitev števila ciklov med dvema cikloma, v katerih nastopijo regenerativne faze: ...

4.1.11.2.5.4.3   Parametri za določitev ravni potrebne obremenitve pred nastopom regeneracije (tj. temperatura, tlak itd.): ...

4.1.11.2.5.4.4   Opis metode za obremenitev sistema v preskusnem postopku, opisanem v odstavku 3.1 Priloge 10: ...

4.1.11.2.6   Drugi sistemi (opis in način delovanja): ...

4.2   Krmilna enota pogonskega sistema

4.2.1   Znamka: ...

4.2.2   Tip: ...

4.2.3   Identifikacijska številka: ...

4.3   Prenos moči

4.3.1   Sklopka (tip): ...

4.3.1.1   Največji prenos navora: ...

4.3.2   Menjalnik: ...

4.3.2.1   Tip: ...

4.3.2.2   Položaj glede na motor: ...

4.3.2.3   Način upravljanja: ...

4.3.3   Prestavna razmerja

| | Prestavna razmerja menjalnika | Prestavna razmerja gonila koles | Skupna razmerja |
| --- | --- | --- | --- |
| Zgornja meja za BSM (5) | | | |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4, 5, drugi | | | |
| Spodnja meja za BSM (5) | | | |
| Vzvratna prestava | | | |

Prestavna razmerja menjalnika

Prestavna razmerja gonila koles

Skupna razmerja

Zgornja meja za BSM (5)

1

2

3

4, 5, drugi

Spodnja meja za BSM (5)

Vzvratna prestava

5.   VZMETENJE

5.1   Pnevmatike in platišča

5.1.1   Kombinacija(-e) pnevmatika/platišče (za pnevmatike navesti oznako velikosti, najmanjši indeks nosilnosti, simbol najmanjše kategorije hitrosti; za platišča navesti premer, širino in globino naleganja):

5.1.1.1   Osi

5.1.1.1.1   Os 1: ...

5.1.1.1.2   Os 2: ...

5.1.1.1.3   Os 3: ...

5.1.1.1.4   Os 4: itd. ...

5.1.2   Zgornja in spodnja meja kotalnega oboda:

5.1.2.1   Osi

5.1.2.1.1   Os 1: ...

5.1.2.1.2   Os 2: ...

5.1.2.1.3   Os 3: ...

5.1.2.1.4   Os 4: itd. ...

5.1.3   Tlak(-i) v pnevmatiki(-ah) po priporočilu proizvajalca: ... kPa

6.   KAROSERIJA

6.1   Sedeži: ...

6.1.1   Število sedežev: ...

---

(1)  Neustrezno prečrtati.

(2)  Ta vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra.

(3)  Ta vrednost se izračuna s π = 3,1416 in zaokroži na najbližji cm3.

(4)  Navesti dovoljeno odstopanje.

(5)  BSM – brezstopenjski menjalnik

---

PRILOGA 2

BISTVENE ZNAČILNOSTI VOZILA Z IZKLJUČNO ELEKTRIČNIM POGONSKIM SISTEMOM IN PODATKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM PRESKUSOV
   (1)

Naslednji podatki se, kadar je to primerno, posredujejo v treh izvodih in vsebujejo kratek pregled.

Če so priložene risbe, morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne. Predstavljene morajo biti v formatu A4 ali v mapi formata A4. V primeru funkcij, ki jih upravlja mikroprocesor, morajo biti priložene ustrezne informacije za uporabo.

1.   SPLOŠNO

1.1   Znamka (ime proizvajalca): ...

1.2   Tip in trgovska oznaka (navesti vse različice): ...

1.3   Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu: ...

1.3.1   Mesto oznake: ...

1.4   Kategorija vozila: ...

1.5   Ime in naslov proizvajalca: ...

1.6   Ime in naslov proizvajalčevega pooblaščenega zastopnika, kjer je to primerno: ...

2.   SPLOŠNE KONSTRUKCIJSKE ZNAČILNOSTI VOZILA

2.1   Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: ...

2.2   Pogonske osi (število, lega, medsebojna povezanost): ...

3.   MASE (kilogrami) (sklic na risbo, kjer je primerno)

3.1   Masa brezhibno delujočega vozila s karoserijo ali masa šasije s kabino, če proizvajalec ne namesti karoserije (vključno s hladilnim sredstvom, olji, gorivom, orodji, rezervnim kolesom in voznikom): ...

3.2   Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po navedbi proizvajalca: ...

4.   OPIS POGONSKEGA SISTEMA IN SESTAVNIH DELOV POGONSKEGA SISTEMA

4.1   Splošni opis električnega pogonskega sistema

4.1.1   Znamka: ...

4.1.2   Tip: ...

4.1.3   Uporaba (2): z enim motorjem / z več motorji (število): ...

4.1.4   Način vgradnje menjalnika: vzporedni/transaksialni/drugo, natančno opisati: ...

4.1.5   Preskusna napetost: ... V

4.1.6   Nazivno število vrtljajev motorja: ... min–1

4.1.7   Največje število vrtljajev motorja: ... min–1

ali pa vgrajen:

izhodna gred reduktorja/hitrost menjalnika (natančen opis vklopljene prestave): ... min–1

4.1.8   Največje število vrtljajev: (3) ... min–1

4.1.9   Največja moč: ... kW

4.1.10   Največja moč v tridesetih minutah: ...kW

4.1.11   Fleksibilno območje (kjer je P ≥ 90 odstotkov največje moči):

| | število vrtljajev na začetku območja: ... min–1 |
| --- | --- |

število vrtljajev na začetku območja: ... min–1

| | število vrtljajev na koncu območja: ... min–1 |
| --- | --- |

število vrtljajev na koncu območja: ... min–1

4.2   Pogonski akumulator

4.2.1   Blagovna znamka akumulatorja: ...

4.2.2   Vrsta elektrokemičnega člena: ...

4.2.3   Nazivna napetost: ... V

4.2.4   Največja moč akumulatorja v tridesetih minutah (neprekinjeno praznjenje): ...kW

4.2.5   Zmogljivost akumulatorja med 2-urnim praznjenjem (neprekinjeno napajanje ali neprekinjen tok) (2):

| 4.2.5.1 | Energija akumulatorja: ...kWh |
| --- | --- |

4.2.5.1

Energija akumulatorja: ...kWh

| 4.2.5.2 | Zmogljivost akumulatorja: ... Ah v 2 h |
| --- | --- |

4.2.5.2

Zmogljivost akumulatorja: ... Ah v 2 h

| 4.2.5.3 | Vrednost napetosti ob koncu praznjenja: ... V |
| --- | --- |

4.2.5.3

Vrednost napetosti ob koncu praznjenja: ... V

4.2.6   Prikaz konca praznjenja, ki povzroči obvezno ustavitev vozila (4): ...

4.2.7   Masa akumulatorja ... kg

4.3   Elektromotor

4.3.1   Način delovanja:

| 4.3.1.1 | enosmerni tok / izmenični tok (2) / število faz: ... |
| --- | --- |

4.3.1.1

enosmerni tok / izmenični tok (2) / število faz: ...

| 4.3.1.2 | ločena indukcija/serija/sestavni del (2) |
| --- | --- |

4.3.1.2

ločena indukcija/serija/sestavni del (2)

| 4.3.1.3 | sinhrono/nesinhrono (2) |
| --- | --- |

4.3.1.3

sinhrono/nesinhrono (2)

| 4.3.1.4 | navit rotor / s trajnimi magneti / z ohišjem (2) |
| --- | --- |

4.3.1.4

navit rotor / s trajnimi magneti / z ohišjem (2)

| 4.3.1.5 | število polov motorja: ... |
| --- | --- |

4.3.1.5

število polov motorja: ...

4.3.2   Vztrajnostna masa: ...

4.4   Regulator moči

4.4.1   Znamka ...

4.4.2   Tip ...

4.4.3   Način regulacije: vektorska/odprta/zaprta zanka/drugo (navesti) (2): ...

4.4.4   Največji efektivni tok do motorja (3): ... A v ...sekundah

4.4.5   Uporabljeno območje napetosti: ... V do ... V

4.5   Hladilni sistem:

| motor | : | tekočinski/zračni (2) |
| --- | --- | --- |
| krmilnik | : | tekočinski/zračni (2) |

motor

:

tekočinski/zračni (2)

krmilnik

:

tekočinski/zračni (2)

4.5.1   Značilnosti opreme za tekočinsko hlajenje:

| 4.5.1.1 | Lastnosti tekočine ... vodne črpalke: da/ne (2) |
| --- | --- |

4.5.1.1

Lastnosti tekočine ... vodne črpalke: da/ne (2)

| 4.5.1.2 | Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) črpalk(-e): ... |
| --- | --- |

4.5.1.2

Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) črpalk(-e): ...

| 4.5.1.3 | Termostat: nastavitev: ... |
| --- | --- |

4.5.1.3

Termostat: nastavitev: ...

| 4.5.1.4 | Hladilnik: risba(-e) ali znamka(-e) in tip(-i): ... |
| --- | --- |

4.5.1.4

Hladilnik: risba(-e) ali znamka(-e) in tip(-i): ...

| 4.5.1.5 | Varnostni ventil: nastavitev tlaka: ... |
| --- | --- |

4.5.1.5

Varnostni ventil: nastavitev tlaka: ...

| 4.5.1.6 | Ventilator: značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i): ... |
| --- | --- |

4.5.1.6

Ventilator: značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i): ...

| 4.5.1.7 | Ventilacijski kanal: ... |
| --- | --- |

4.5.1.7

Ventilacijski kanal: ...

4.5.2   Značilnosti opreme za zračno hlajenje

4.5.2.1   Puhalo: značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i): ...

4.5.2.2   Standardni prezračevalni kanali: ...

4.5.2.3   Sistem za regulacijo temperature: da/ne (2)

4.5.2.4   Kratek opis: ...

4.5.2.5   Zračni filter: ... Znamka/znamke: ... Tip/tipi: ...

| 4.5.3 | Temperature, dopustne s strani proizvajalca | najvišja temperatura |
| --- | --- | --- |
| 4.5.3.1 | Izstop iz motorja: | ... °C |
| 4.5.3.2 | vstopna odprtina regulatorja: | ... °C |
| 4.5.3.3 | pri referenčni(-h) točki(-ah) motorja: | ... °C |
| 4.5.3.4 | pri referenčni(-h) točki(-ah) regulatorja: | ... °C |

4.5.3

Temperature, dopustne s strani proizvajalca

najvišja temperatura

4.5.3.1

Izstop iz motorja:

... °C

4.5.3.2

vstopna odprtina regulatorja:

... °C

4.5.3.3

pri referenčni(-h) točki(-ah) motorja:

... °C

4.5.3.4

pri referenčni(-h) točki(-ah) regulatorja:

... °C

4.6   Kategorija izolacijskega materiala: ...

4.7   Šifra mednarodnega varstva (IP code): ...

| Princip mazalnega sistema (2) | : | Ležaji | : | torni/kroglični |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mazivo | : | mast/olje |
| Tesnilo | : | da/ne |
| Zračenje | : | z/brez |

Princip mazalnega sistema (2)

:

Ležaji

:

torni/kroglični

Mazivo

:

mast/olje

Tesnilo

:

da/ne

Zračenje

:

z/brez

4.9   Opis prenosa moči

4.9.1   Pogonska kolesa: spredaj / zadaj / 4 × 4 (2)

4.9.2   Tip menjalnika: ročni/samodejni (2)

4.9.3   Število prestavnih razmerij: ...

| Prestava | Hitrost koles | Prestavno razmerje | Število vrtljajev motorja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| Vzvratna prestava | | | |

Prestava

Hitrost koles

Prestavno razmerje

Število vrtljajev motorja

1

2

3

4

5

Vzvratna prestava

najmanjši BSM (brezstopenjski menjalnik): ...

največji BSM: ...

4.9.4   Priporočila za menjanje prestav

| 1 → 2: ... | 2 → 1: ... |
| --- | --- |
| 2 → 3: ... | 3 → 2: ... |
| 3 → 4: ... | 4 → 3: ... |
| 4 → 5: ... | 5 → 4: ... |
| vklop dodatne hitre prestave: ... | izklop dodatne hitre prestave: ... |

1 → 2: ...

2 → 1: ...

2 → 3: ...

3 → 2: ...

3 → 4: ...

4 → 3: ...

4 → 5: ...

5 → 4: ...

vklop dodatne hitre prestave: ...

izklop dodatne hitre prestave: ...

5.   POLNILNIK

5.1   Polnilnik: v vozilu/zunanji (2)

V primeru zunanje enote opredelite polnilnik (blagovna znamka, model): ...

5.2   Opis normalnega poteka polnjenja: ...

5.3   Natančna določitev omrežja:

| 5.3.1 | Tip omrežja: enofazno/trifazno (2) |
| --- | --- |

5.3.1

Tip omrežja: enofazno/trifazno (2)

| 5.3.2 | Napetost: ... |
| --- | --- |

5.3.2

Napetost: ...

5.4   Premor, ki se priporoča med koncem praznjenja in začetkom polnjenja: ...

5.5   Teoretični čas popolnega polnjenja: ...

6.   VZMETENJE

6.1   Pnevmatike in platišča

6.1.1   Kombinacija(-e) pnevmatika/platišče (za pnevmatike navesti oznako velikosti, najmanjši indeks nosilnosti, simbol najmanjše kategorije hitrosti; za platišča navesti premer, širino in globino naleganja):

| 6.1.1.1 | Osi






  6.1.1.1.1 | Os 1: ... |
| --- | --- | --- |

6.1.1.1

Osi

6.1.1.1.1

Os 1: ...

| 6.1.1.1.2 | Os 2: ... |
| --- | --- |

6.1.1.1.2

Os 2: ...

| 6.1.1.1.3 | Os 3: ... |
| --- | --- |

6.1.1.1.3

Os 3: ...

| 6.1.1.1.4 | Os 4: itd. ... |
| --- | --- |

6.1.1.1.4

Os 4: itd. ...

6.1.2   Zgornja in spodnja meja kotalnega oboda:

| 6.1.2.1 | Osi






  6.1.2.1.1 | Os 1: ... |
| --- | --- | --- |

6.1.2.1

Osi

6.1.2.1.1

Os 1: ...

| 6.1.2.1.2 | Os 2: ... |
| --- | --- |

6.1.2.1.2

Os 2: ...

| 6.1.2.1.3 | Os 3: ... |
| --- | --- |

6.1.2.1.3

Os 3: ...

| 6.1.2.1.4 | Os 4: itd. ... |
| --- | --- |

6.1.2.1.4

Os 4: itd. ...

6.1.3   Tlak(-i) v pnevmatiki(-ah) po priporočilu proizvajalca: ... kPa

7.   KAROSERIJA

7.1   Sedeži: ...

7.1.1   Število sedežev: ...

8.   VZTRAJNOSTNA MASA

8.1   Enakovredna vztrajnostna masa celotne prednje osi: ...

8.2   Enakovredna vztrajnostna masa celotne zadnje osi: ...

---

(1)  Pri nekonvencionalnih motorjih oz. sistemih mora proizvajalec zagotoviti podatke, ki so enakovredni podatkom, zahtevanim v nadaljevanju.

(2)  Neustrezno prečrtati.

(3)  Navesti dovoljena odstopanja.

(4)  Če je primerno.

---

PRILOGA 3

BISTVENE ZNAČILNOSTI VOZILA S HIBRIDNIM ELEKTRIČNIM POGONSKIM SISTEMOM IN PODATKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM PRESKUSOV

Naslednji podatki se, kadar je to primerno, posredujejo v treh izvodih in vsebujejo kratek pregled.

Če so priložene risbe, morajo biti v ustreznem merilu in dovolj podrobne. Predstavljene morajo biti v formatu A4 ali v mapi formata A4. V primeru funkcij, ki jih upravlja mikroprocesor, morajo biti priložene ustrezne informacije za uporabo.

1.   SPLOŠNO

1.1   Znamka (ime proizvajalca): ...

1.2   Tip in trgovska oznaka (navesti vse različice): ...

1.3   Podatki za identifikacijo tipa vozila, če je oznaka na vozilu: ...

1.3.1   Mesto oznake: ...

1.4   Kategorija vozila: ...

1.5   Ime in naslov proizvajalca: ...

1.6   Ime in naslov proizvajalčevega pooblaščenega zastopnika, kjer je to primerno: ...

2.   SPLOŠNE KONSTRUKCIJSKE ZNAČILNOSTI VOZILA

2.1   Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: ...

2.2   Pogonske osi (število, lega, medsebojna povezanost): ...

3.   MASE (kilogrami) (sklic na risbo, kjer je primerno)

3.1   Masa brezhibno delujočega vozila s karoserijo ali masa šasije s kabino, če proizvajalec ne namesti karoserije (vključno s hladilnim sredstvom, olji, gorivom, orodji, rezervnim kolesom in voznikom): ...

3.2   Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila po navedbi proizvajalca: ...

4.   OPIS POGONSKEGA SISTEMA IN NJEGOVIH SESTAVNIH DELOV

4.1   Opis hibridnega električnega vozila

4.1.1   Kategorija hibridnega električnega vozila: napajanje iz zunanjega vira / napajanje iz notranjega vira (1)

4.1.2   Stikalo za izbiro načina delovanja : z/brez (1)

4.1.2.1   Izbirni načini:

| 4.1.2.1.1 | : | povsem električni | : | da/ne (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1.2.1.2 | : | povsem gorivni | : | da/ne (1) |
| 4.1.2.1.3 | : | Hibridni načini | : | da/ne (1) (če da, kratek opis) |

4.1.2.1.1

:

povsem električni

:

da/ne (1)

4.1.2.1.2

:

povsem gorivni

:

da/ne (1)

4.1.2.1.3

:

Hibridni načini

:

da/ne (1) (če da, kratek opis)

4.1.3   Splošni opis hibridnega električnega pogonskega sistema

4.1.3.1   Risba načrta hibridnega pogonskega sistema (kombinacija motor/menjalnik (1)): ...

4.1.3.2   Opis splošnega načina delovanja hibridnega sistema: ...

4.1.4   Električni domet vozila (skladno s Prilogo 9): ... km

4.1.5   Proizvajalčevo priporočilo za predhodno kondicioniranje: ...

4.2   Motor z notranjim izgorevanjem

4.2.1   Proizvajalec motorja: ...

4.2.2   Proizvajalčeva oznaka motorja (kot je označena na motorju, ali drugi podatki za identifikacijo): ...

4.2.2.1   Način delovanja: prisilni/kompresijski vžig, štiritaktni/dvotaktni (1)

4.2.2.2   Število, razvrstitev in zaporedje vžigov valjev: ...

4.2.2.2.1   Premer valja (2) ...mm

4.2.2.2.2   Gib (2) ... mm

4.2.2.3   Delovna prostornina motorja (3) ...cm3

4.2.2.4   Kompresijsko razmerje (4): ...

4.2.2.5   Risbe zgorevalne komore in čela bata: ...

4.2.2.6   Število vrtljajev v prostem teku (4): ...

4.2.2.7   Volumski delež ogljikovega monoksida v izpušnem plinu, ko je motor v prostem teku: ... % (po specifikacijah proizvajalca) (4)

4.2.2.8   Nazivna moč: ... kW pri ... min–1

4.2.3   Gorivo: bencin / neosvinčeni bencin / dizelsko gorivo / UNP / ZP (1)

4.2.3.1   Raziskovalno oktansko število: ...

4.2.4   Napajanje z gorivom

4.2.4.1   Z uplinjačem(-i): da/ne (1)

4.2.4.1.1   Znamka(-e): ...

4.2.4.1.2   Tip(-i): ...

4.2.4.1.3   Število: ...

4.2.4.1.4   Nastavitve: (4)

4.2.4.1.4.1   Šobe: ...

4.2.4.1.4.2   Venturijeve šobe: ...

4.2.4.1.4.3   Nivo v komori s plovcem: ...

4.2.4.1.4.4   Masa plovca: ...

4.2.4.1.4.5   Igla plovca: ...

4.2.4.1.5   Sistem za zagon hladnega motorja: ročni/samodejni (1)

4.2.4.1.5.1   Način delovanja: ...

4.2.4.1.5.2   Delovno območje/nastavitve: (1)
   (4): ...

4.2.4.2   Z vbrizgavanjem goriva (samo pri motorjih s kompresijskim vžigom): da/ne (1)

4.2.4.2.1   Opis sistema: ...

4.2.4.2.2   Način delovanja: neposredno vbrizgavanje/predkomora/vrtinčna komora (1)

4.2.4.2.3   Tlačilka za vbrizgavanje goriva

4.2.4.2.3.1   Znamka(-e): ...

4.2.4.2.3.2   Tip(-i): ...

4.2.4.2.3.3   Največja količina vbrizga (1)
   (4): ... mm3 / gib ali takt pri številu vrtljajev črpalke (1)
   (4): ... min–1 ali diagram karakteristik vbrizga: ...

4.2.4.2.3.4   Čas vbrizga (4): ...

4.2.4.2.3.5   Krivulja predvbrizga (4): ...

4.2.4.2.3.6   Postopek kalibracije: naprava za preskušanje/preskusni motor (1)

4.2.4.2.4   Regulator

4.2.4.2.4.1   Tip: ...

4.2.4.2.4.2   Število vrtljajev, pri katerih regulator zapre dovod goriva: ...

4.2.4.2.4.2.1   Število vrtljajev, pri katerih regulator zapre dovod goriva pod obremenitvijo: ... min–1

4.2.4.2.4.2.2   Število vrtljajev, pri katerih regulator zapre dovod goriva brez obremenitve: ... min–1

4.2.4.2.4.3   Vrtilna frekvenca prostega teka: ... min–1

4.2.4.2.5   Vbrizgalna(-e) šoba(-e):

4.2.4.2.5.1   Znamka(-e): ...

4.2.4.2.5.2   Tip(-i): ...

4.2.4.2.5.3   Tlak odpiranja (4): ... kPa ali diagram poteka odpiranja: ...

4.2.4.2.6   Sistem za zagon hladnega motorja

4.2.4.2.6.1   Znamka(-e): ...

4.2.4.2.6.2   Tip(-i): ...

4.2.4.2.6.3   Opis: ...

4.2.4.2.7   Pomožna naprava za pomoč pri zagonu

4.2.4.2.7.1   Znamka(-e): ...

4.2.4.2.7.2   Tip(-i): ...

4.2.4.2.7.3   Opis: ...

4.2.4.3   Z vbrizgavanjem goriva (samo pri motorjih s prisilnim vžigom): da/ne (1)

4.2.4.3.1   Opis sistema: ...

4.2.4.3.2   Način delovanja (1): vbrizgavanje v sesalno cev (eno-/večtočkovno) / neposredno vbrizgavanje / drugo (točen opis)

| Tip (ali številka) kontrolne enote: ... | Pri sistemih, ki so drugačni od neprekinjenega vbrizgavanja, opišite enakovredne podrobnosti |
| --- | --- |
| Tip regulatorja goriva: ... |
| Tip senzorja pretoka zraka: ... |
| Tip naprave za distribucijo goriva: ... |
| Tip regulatorja tlaka: ... |
| Tip mikrostikala: ... |
| Tip vijaka za nastavitev prostega teka: ... |
| Tip ohišja lopute za zrak: ... |
| Tip senzorja temperature vode: ... |
| Tip senzorja temperature zraka: ... |
| Tip stikala temperature zraka: ... |

Tip (ali številka) kontrolne enote: ...

Pri sistemih, ki so drugačni od neprekinjenega vbrizgavanja, opišite enakovredne podrobnosti

Tip regulatorja goriva: ...

Tip senzorja pretoka zraka: ...

Tip naprave za distribucijo goriva: ...

Tip regulatorja tlaka: ...

Tip mikrostikala: ...

Tip vijaka za nastavitev prostega teka: ...

Tip ohišja lopute za zrak: ...

Tip senzorja temperature vode: ...

Tip senzorja temperature zraka: ...

Tip stikala temperature zraka: ...

Zaščita pred elektromagnetnimi motnjami ...

Opis in/ali risba: ...

4.2.4.3.3   Znamka(-e): ...

4.2.4.3.4   Tip(-i): ...

4.2.4.3.5   Vbrizgalne šobe: Tlak odpiranja (4): ... kPa ali diagram poteka odpiranja (4): ...

4.2.4.3.6   Čas vbrizga: ...

4.2.4.3.7   Sistem za zagon hladnega motorja: ...

4.2.4.3.7.1   Način(-i) delovanja: ...

4.2.4.3.7.2   Delovno območje/nastavitve (1)
   (4): ...

4.2.4.4   Črpalka za gorivo

4.2.4.4.1   Tlak (4): ... kPa ali karakteristični diagram: ...

4.2.5   Vžig

4.2.5.1   Znamka(-e): ...

4.2.5.2   Tip(-i): ...

4.2.5.3   Način delovanja: ...

4.2.5.4   Krivulja predvžiga (4): ...

4.2.5.5   Statični predvžig (4) ... stopinj pred zgornjo mrtvo lego

4.2.5.6   Razmak kontaktov prekinjevalnika (4) ...

4.2.5.7   Kot zaprtja (4): ...

4.2.5.8   Vžigalne svečke

4.2.5.8.1   Znamka: ...

4.2.5.8.2   Tip: ...

4.2.5.8.3   Nastavitev razmaka med elektrodama: ... mm

4.2.5.9   Vžigalna tuljava

4.2.5.9.1   Znamka: ...

4.2.5.9.2   Tip: ...

4.2.5.10   Vžigalni kondenzator

4.2.5.10.1   Znamka: ...

4.2.5.10.2   Tip: ...

4.2.6   Hladilni sistem: tekočinski/zračni (1)

4.2.7   Sesalni sistem:

4.2.7.1   Tlačni polnilnik: da/ne (1)

4.2.7.1.1   Znamka(-e): ...

4.2.7.1.2   Tip(-i): ...

4.2.7.1.3   Opis sistema (najvišji polnilni tlak: ... kPa, krmilni obtočni kanal)

4.2.7.2   Vmesni hladilnik: da/ne (1)

4.2.7.3   Opis in risbe sesalnih cevi in njihovih dodatkov (posoda za vsesani zrak, grelna naprava, dodatni dovodi zraka itd.): ...

4.2.7.3.1   Opis polnilnega zbiralnika (risbe in/ali fotografije): ...

4.2.7.3.2   Zračni filter, risbe: ..., ali

4.2.7.3.2.1   Znamka(-e): ...

4.2.7.3.2.2   Tip(-i): ...

4.2.7.3.3   Dušilec zvoka, risbe: ..., ali

4.2.7.3.3.1   Znamka(-e): ...

4.2.7.3.3.2   Tip(-i): ...

4.2.8   Izpušni sistem

4.2.8.1   Opis in risbe izpušnega sistema: ...

4.2.9   Krmilni časi ventilov ali enakovredni podatki:

4.2.9.1   Največji gib ventilov, koti odpiranja in zapiranja ali podatki o časih odpiranja in zapiranja glede na mrtve točke batov pri alternativnih razdelilnih sistemih: ...

4.2.9.2   Referenčna območja in/ali območja nastavitve (1): ...

4.2.10   Uporabljeno mazivo:

4.2.10.1   Znamka: ...

4.2.10.2   Tip: ...

4.2.11   Ukrepi proti onesnaževanju zraka:

4.2.11.1   Naprava za odsesavanje plinov iz ohišja motorja (opis in risbe): ...

4.2.11.2   Dodatne naprave za preprečevanje onesnaževanja (če obstajajo in če niso opisane drugje): ...

4.2.11.2.1   Katalizator: da/ne (1)

4.2.11.2.1.1   Število katalizatorjev in elementov: ...

4.2.11.2.1.2   Dimenzije in oblika katalizatorja(-ev) (prostornina, ...): ...

4.2.11.2.1.3   Tip katalitičnega delovanja: ...

4.2.11.2.1.4   Skupna količina plemenitih kovin: ...

4.2.11.2.1.5   Relativna koncentracija: ...

4.2.11.2.1.6   Nosilno telo (struktura in material): ...

4.2.11.2.1.7   Gostota celic: ...

4.2.11.2.1.8   Tip ohišja katalizatorja(-ev): ...

4.2.11.2.1.9   Položaj katalizatorja(-ev) (mesto in referenčne razdalje v izpušnem sistemu): ...

4.2.11.2.1.10   Lambda sonda: operacije ...

4.2.11.2.1.10.1   Položaj lambda sonde: ...

4.2.11.2.1.10.2   Regulacijsko območje lambda sonde: ...

4.2.11.2.2   Vbrizgavanje zraka: da/ne (1)

4.2.11.2.2.1   Tip (pulziranje zraka, zračna črpalka ...): ...

4.2.11.2.3   Vračanje izpušnih plinov v valj (EGR): da/ne (1)

4.2.11.2.3.1   Značilnosti (pretok ...): ...

4.2.11.2.4   Sistem za uravnavanje emisij izhlapevanja.

Celovit podroben opis naprav in njihovih nastavitev: ...

Risba sistema za uravnavanje izhlapevanja: ...

Risba posode z aktivnim ogljem: ...

Risba rezervoarja za gorivo z navedbo prostornine in materiala: ...

4.2.11.2.5   Lovilnik delcev: da/ne (1)

4.2.11.2.5.1   Dimenzije in oblika lovilnika delcev (prostornina): ...

4.2.11.2.5.2   Tip lovilnika delcev in konstrukcija: ...

4.2.11.2.5.3   Položaj lovilnika delcev (referenčne razdalje v izpušnem sistemu): ...

4.2.11.2.6   Drugi sistemi (opis in način delovanja): ...

4.3   Pogonski akumulator / naprava za shranjevanje energije

4.3.1   Opis naprave za shranjevanje energije: (akumulator, kondenzator, vztrajnik/generator ...)

4.3.1.1   Znamka: ...

4.3.1.2   Tip: ...

4.3.1.3   Identifikacijska številka: ...

4.3.1.4   Vrsta elektrokemičnega člena: ...

4.3.1.5   Energija: (za akumulator: napetost in zmogljivost Ah v 2 urah, za kondenzator: J, ...)

4.3.1.6   Polnilnik: v vozilu/zunanji/brez (1)

4.4   Električni stroji (ločen opis vseh tipov električnega stroja)

4.4.1   Znamka: ...

4.4.2   Tip: ...

4.4.3   Osnovna uporaba: vlečni motor / generator (1)

4.4.3.1   Če se uporablja kot vlečni motor: z enim motorjem / z več motorji (1) (število): ...

4.4.4   Največja moč: ...kW

4.4.5   Način delovanja:

| 4.4.5.1 | Enosmerni tok / izmenični tok / število faz (1): ... |
| --- | --- |

4.4.5.1

Enosmerni tok / izmenični tok / število faz (1): ...

| 4.4.5.2 | ločena indukcija/serija/sestavni del (1) |
| --- | --- |

4.4.5.2

ločena indukcija/serija/sestavni del (1)

| 4.4.5.3 | sinhrono/nesinhrono (1) |
| --- | --- |

4.4.5.3

sinhrono/nesinhrono (1)

4.5   Krmilna enota pogonskega sistema

4.5.1   Znamka: ...

4.5.2   Tip: ...

4.5.3   Identifikacijska številka: ...

4.6   Regulator moči

4.6.1   Znamka: ...

4.6.2   Tip: ...

4.6.3   Identifikacijska številka: ...

4.7   Prenos moči

4.7.1   Sklopka (tip): ...

4.7.1.1   Največji prenos navora: ...

4.7.2   Menjalnik:

4.7.2.1   Tip: ...

4.7.2.2   Položaj glede na motor: ...

4.7.2.3   Način upravljanja: ...

4.7.3   Prestavna razmerja

| | Prestavna razmerja menjalnika | Prestavna razmerja gonila koles | Skupna razmerja |
| --- | --- | --- | --- |
| Zgornja meja za BSM (5) | | | |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4, 5, drugi | | | |
| Spodnja meja za BSM (5) | | | |
| Vzvratna prestava | | | |

Prestavna razmerja menjalnika

Prestavna razmerja gonila koles

Skupna razmerja

Zgornja meja za BSM (5)

1

2

3

4, 5, drugi

Spodnja meja za BSM (5)

Vzvratna prestava

5.   VZMETENJE

5.1   Pnevmatike in platišča

5.1.1   Kombinacija(-e) pnevmatika/platišče (za pnevmatike navesti oznako velikosti, najmanjši indeks nosilnosti, simbol najmanjše kategorije hitrosti; za platišča navesti premer, širino in globino naleganja):

5.1.1.1   Osi

5.1.1.1.1   Os 1: ...

5.1.1.1.2   Os 2: ...

5.1.1.1.3   Os 3: ...

5.1.1.1.4   Os 4: itd. ...

5.1.2   Zgornja in spodnja meja kotalnega oboda:

5.1.2.1   Osi

5.1.2.1.1   Os 1: ...

5.1.2.1.2   Os 2: ...

5.1.2.1.3   Os 3: ...

5.1.2.1.4   Os 4: itd. ...

5.1.3   Tlak(-i) v pnevmatiki(-ah) po priporočilu proizvajalca: ...kPa

6.   KAROSERIJA

6.1   Sedeži:

6.1.1   Število sedežev:

7.   VZTRAJNOSTNA MASA

7.1   Enakovredna vztrajnostna masa celotne prednje osi: ...

7.2   Enakovredna vztrajnostna masa celotne zadnje osi: ...

---

(1)  Neustrezno prečrtati.

(2)  Ta vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra.

(3)  Ta vrednost se izračuna s π = 3,1416 in zaokroži na najbližji cm.

(4)  Navesti dovoljeno odstopanje.

(5)  BSM – brezstopenjski menjalnik

---

PRILOGA 4

SPOROČILO O HOMOLOGACIJI
   (1)

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Pri vozilih, ki so bila homologirana znotraj družine vozil skladno z odstavkom 7.6, mora biti predloženo to sporočilo za vsako posamezno vozilo iz zadevne družine vozil.

---

PRILOGA 5

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(Glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, ponazarja, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E4) glede meritev emisij CO2 in porabe goriva ali glede na meritev porabe električne energije in električnega dometa, v skladu s Pravilnikom št. 101 in pod homologacijsko številko 012492. Prvi dve števki homologacijske številke pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 101, kakor je bil spremenjen s spremembami 01.

VZOREC B

(Glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, ponazarja, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 101 in 83 (1). Prvi dve števki homologacijskih številk pomenita, da sta Pravilnik št. 101 z vključenimi spremembami 01 in Pravilnik št. 83 v času podelitve homologacije že vsebovala spremembe 05.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 6

METODA MERJENJA EMISIJ OGLJIKOVEGA DIOKSIDA IN PORABE GORIVA PRI VOZILIH S POGONOM IZKLJUČNO NA MOTOR Z NOTRANJIM IZGOREVANJEM

1.   OPIS PRESKUSA

1.1   Emisije ogljikovega dioksida (CO2) in poraba goriva pri vozilih s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem se določijo v skladu s postopkom za preskus tipa I, kot je opredeljen v Prilogi 4 Pravilnika št. 83, veljavnega v času homologacije vozila.

1.2   Emisije ogljikovega dioksida (CO2) in porabo goriva se določi ločeno za prvi del (mestna vožnja) in drugi del (izvenmestna vožnja) določenega voznega cikla.

1.3   Poleg pogojev, določenih v Prilogi 4 k Pravilniku št. 83, veljavnem v času homologacije vozila, veljajo naslednji pogoji:

| 1.3.1 | Uporablja se samo oprema, potrebna za delovanje vozila med preskusom. Če se za temperaturo zraka, vsesanega v motor, uporablja ročno upravljana naprava, mora biti v položaju, ki ga je proizvajalec predpisal za temperaturo okolja, pri kateri se opravi preskus. Praviloma se uporabljajo pomožne naprave, potrebne za normalno delovanje vozila. |
| --- | --- |

1.3.1

Uporablja se samo oprema, potrebna za delovanje vozila med preskusom. Če se za temperaturo zraka, vsesanega v motor, uporablja ročno upravljana naprava, mora biti v položaju, ki ga je proizvajalec predpisal za temperaturo okolja, pri kateri se opravi preskus. Praviloma se uporabljajo pomožne naprave, potrebne za normalno delovanje vozila.

| 1.3.2 | Če ima ventilator hladilnika termostat, mora biti v stanju normalnega delovanja v vozilu. Sistem za ogrevanje prostora za potnike mora biti izklopljen, tako kot tudi morebiten klimatski sistem, medtem ko mora kompresor tega sistema delovati normalno. |
| --- | --- |

1.3.2

Če ima ventilator hladilnika termostat, mora biti v stanju normalnega delovanja v vozilu. Sistem za ogrevanje prostora za potnike mora biti izklopljen, tako kot tudi morebiten klimatski sistem, medtem ko mora kompresor tega sistema delovati normalno.

| 1.3.3 | Če je nameščen tlačni polnilnik, mora biti v normalnem stanju delovanja za preskusne pogoje. |
| --- | --- |

1.3.3

Če je nameščen tlačni polnilnik, mora biti v normalnem stanju delovanja za preskusne pogoje.

| 1.3.4 | Uporabljati je treba samo tista maziva, ki jih priporoča proizvajalec vozila, vsa maziva pa morajo biti navedena v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

1.3.4

Uporabljati je treba samo tista maziva, ki jih priporoča proizvajalec vozila, vsa maziva pa morajo biti navedena v poročilu o preskusu.

| 1.3.5 | Izbere se najširša pnevmatika. Če so na voljo več kot tri velikosti pnevmatik, se izbere druga najširša pnevmatika. |
| --- | --- |

1.3.5

Izbere se najširša pnevmatika. Če so na voljo več kot tri velikosti pnevmatik, se izbere druga najširša pnevmatika.

1.4   Izračun vrednosti CO2 in porabe goriva

| 1.4.1 | Masna emisija CO2, izražena v g/km, se izračuna iz rezultatov meritev z uporabo določb iz dodatka 8 k Prilogi 4 Pravilnika št. 83, veljavnega v času homologacije vozila. |
| --- | --- |

1.4.1

Masna emisija CO2, izražena v g/km, se izračuna iz rezultatov meritev z uporabo določb iz dodatka 8 k Prilogi 4 Pravilnika št. 83, veljavnega v času homologacije vozila.

| 1.4.1.1 | Za namene tega izračuna je gostota CO2 QCO2 = 1,964 g/liter. |
| --- | --- |

1.4.1.1

Za namene tega izračuna je gostota CO2 QCO2 = 1,964 g/liter.

| 1.4.2 | Vrednosti porabe goriva se izračunajo iz emisij ogljikovodikov, ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida, ki se določijo na podlagi rezultatov meritev z uporabo določb iz dodatka 8 k Prilogi 4 Pravilnika št. 83, veljavnega v času homologacije vozila. |
| --- | --- |

1.4.2

Vrednosti porabe goriva se izračunajo iz emisij ogljikovodikov, ogljikovega monoksida in ogljikovega dioksida, ki se določijo na podlagi rezultatov meritev z uporabo določb iz dodatka 8 k Prilogi 4 Pravilnika št. 83, veljavnega v času homologacije vozila.

| 1.4.3 | Poraba goriva, izražena v litrih na 100 km (pri bencinu, utekočinjenem naftnem plinu, etanolu (E85) ali dizelskem gorivu) oz. v m3 na 100 km (pri zemeljskem plinu), se izračuna s pomočjo naslednjih formul:






  (a) | pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo bencin (E5):
  FC = (0,118/D) · [(0,848 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]; |
| --- | --- | --- |

1.4.3

Poraba goriva, izražena v litrih na 100 km (pri bencinu, utekočinjenem naftnem plinu, etanolu (E85) ali dizelskem gorivu) oz. v m3 na 100 km (pri zemeljskem plinu), se izračuna s pomočjo naslednjih formul:

(a)

pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo bencin (E5):

FC = (0,118/D) · [(0,848 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)];

| (b) | pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo UNP:
  FCnorm = (0,1212 / 0,538) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]
  Če se sestava goriva, uporabljenega za preskus, razlikuje od sestave, predvidene za izračun normirane porabe, se lahko na zahtevo proizvajalca uporabi korekcijski faktor cf, in sicer na naslednji način:
  FCnorm = (0,1212 / 0,538) · (cf) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]
  Korekcijski faktor cf, ki se lahko uporabi, se določi na naslednji način:
  cf = 0,825 + 0,0693 · nactual;
  kjer je:







  nactual | = | dejansko razmerje H/C uporabljenega goriva; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo UNP:

FCnorm = (0,1212 / 0,538) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]

Če se sestava goriva, uporabljenega za preskus, razlikuje od sestave, predvidene za izračun normirane porabe, se lahko na zahtevo proizvajalca uporabi korekcijski faktor cf, in sicer na naslednji način:

FCnorm = (0,1212 / 0,538) · (cf) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]

Korekcijski faktor cf, ki se lahko uporabi, se določi na naslednji način:

cf = 0,825 + 0,0693 · nactual;

kjer je:

nactual

=

dejansko razmerje H/C uporabljenega goriva;

| (c) | pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo ZP/biometan:
  FCnorm = (0,1336 / 0,654) · [(0,749 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]; |
| --- | --- |

(c)

pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo ZP/biometan:

FCnorm = (0,1336 / 0,654) · [(0,749 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)];

| (d) | pri vozilih z motorjem na kompresijski vžig, ki za gorivo uporabljajo dizelsko gorivo (B5):
  FC = (0,116 / D) · [(0,861 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]; |
| --- | --- |

(d)

pri vozilih z motorjem na kompresijski vžig, ki za gorivo uporabljajo dizelsko gorivo (B5):

FC = (0,116 / D) · [(0,861 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)];

| (e) | pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo etanol (E85):
  FC = (0,1742 / D) · [(0,574 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] |
| --- | --- |

(e)

pri vozilih z motorjem na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo etanol (E85):

FC = (0,1742 / D) · [(0,574 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]

V zgornjih formulah je:

| FC | = | poraba goriva v litrih na 100 km (pri bencinu, utekočinjenem naftnem plinu, dizelskem gorivu ali biodizlu) oz. v m3 na 100 km (pri zemeljskem plinu) |
| --- | --- | --- |
| HC | = | izmerjena emisija ogljikovodikov v g/km |
| CO | = | izmerjena emisija ogljikovega monoksida v g/km |
| CO2 | = | izmerjena emisija ogljikovega dioksida v g/km |
| D | = | gostota preskusnega goriva. |

FC

=

poraba goriva v litrih na 100 km (pri bencinu, utekočinjenem naftnem plinu, dizelskem gorivu ali biodizlu) oz. v m3 na 100 km (pri zemeljskem plinu)

HC

=

izmerjena emisija ogljikovodikov v g/km

CO

=

izmerjena emisija ogljikovega monoksida v g/km

CO2

=

izmerjena emisija ogljikovega dioksida v g/km

D

=

gostota preskusnega goriva.

Pri plinastih gorivih je to gostota pri 15 °C.

---

PRILOGA 7

METODA MERJENJA PORABE ELEKTRIČNE ENERGIJE PRI VOZILIH Z IZKLJUČNO ELEKTRIČNIM POGONSKIM SISTEMOM

1.   ZAPOREDJE PRESKUSOV

1.1   Sestava

Zaporedje preskusov je sestavljeno iz dveh delov (glej sliko 1):

| (a) | mestni vozni cikel, ki ga sestavljajo štirje osnovni cikli; |
| --- | --- |

(a)

mestni vozni cikel, ki ga sestavljajo štirje osnovni cikli;

| (b) | izvenmestni vozni cikel. |
| --- | --- |

(b)

izvenmestni vozni cikel.

Pri ročnem menjalniku z več prestavami voznik menja prestave po specifikacijah proizvajalca.

Če ima vozilo več načinov vožnje, med katerimi lahko voznik izbira, upravljavec vozila izbere tistega, ki najbolj ustreza ciljni krivulji.

Slika 1

Zaporedje preskusov – vozila kategorij M1 in N1

Image

1.2   Mestni vozni cikel

Mestni vozni cikel sestavljajo štirje osnovni cikli po 195 sekund in traja skupaj 780 sekund.

Osnovni mestni vozni cikel je opisan na sliki 2 in v tabeli 1.

Slika 2

Osnovni mestni vozni cikel (195 sekund)

Image

Tabela 1

Osnovni mestni vozni cikel

| Delovanje št. | Vrsta delovanja | OSNOVNI MESTNI VOZNI CIKEL | Trajanje delovanja
  (s) | Trajanje načina
  (s) | Skupni čas
  (s) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Način št. | Pospešek
  (m/s2) | Hitrost
  (km/h) |
| 1 | Ustavitev | 1 | 0,00 | 0 | 11 | 11 | 11 |
| 2 | Pospešek | 2 | 1,04 | 0-15 | 4 | 4 | 15 |
| 3 | Enakomerna hitrost | 3 | 0,00 | 15 | 8 | 8 | 23 |
| 4 | Zmanjšanje hitrosti | 4 | –0,83 | 15-0 | 5 | 5 | 28 |
| 5 | Ustavitev | 5 | 0,00 | 0 | 21 | 21 | 49 |
| 6 | Pospešek | 6 | 0,69 | 0-15 | 6 | 12 | 55 |
| 7 | Pospešek | | 0,79 | 15-32 | 6 | | 61 |
| 8 | Enakomerna hitrost | 7 | 0,00 | 32 | 24 | 24 | 85 |
| 9 | Zmanjšanje hitrosti | 8 | –0,81 | 32-0 | 11 | 11 | 96 |
| 10 | Ustavitev | 9 | 0,00 | 0 | 21 | 21 | 117 |
| 11 | Pospešek | 10 | 0,69 | 0-15 | 6 | 26 | 123 |
| 12 | Pospešek | | 0,51 | 15-35 | 11 | | 134 |
| 13 | Pospešek | | 0,46 | 35-50 | 9 | | 143 |
| 14 | Enakomerna hitrost | 11 | 0,00 | 50 | 12 | 12 | 155 |
| 15 | Zmanjšanje hitrosti | 12 | –0,52 | 50-35 | 8 | 8 | 163 |
| 16 | Enakomerna hitrost | 13 | 0,00 | 35 | 15 | 15 | 178 |
| 17 | Zmanjšanje hitrosti | 14 | –0,97 | 35-0 | 10 | 10 | 188 |
| 18 | Ustavitev | 15 | 0,00 | 0 | 7 | 7 | 195 |

Delovanje št.

Vrsta delovanja

OSNOVNI MESTNI VOZNI CIKEL

Trajanje delovanja

(s)

Trajanje načina

(s)

Skupni čas

(s)

Način št.

Pospešek

(m/s2)

Hitrost

(km/h)

1

Ustavitev

1

0,00

0

11

11

11

2

Pospešek

2

1,04

0-15

4

4

15

3

Enakomerna hitrost

3

0,00

15

8

8

23

4

Zmanjšanje hitrosti

4

–0,83

15-0

5

5

28

5

Ustavitev

5

0,00

0

21

21

49

6

Pospešek

6

0,69

0-15

6

12

55

7

Pospešek

0,79

15-32

6

61

8

Enakomerna hitrost

7

0,00

32

24

24

85

9

Zmanjšanje hitrosti

8

–0,81

32-0

11

11

96

10

Ustavitev

9

0,00

0

21

21

117

11

Pospešek

10

0,69

0-15

6

26

123

12

Pospešek

0,51

15-35

11

134

13

Pospešek

0,46

35-50

9

143

14

Enakomerna hitrost

11

0,00

50

12

12

155

15

Zmanjšanje hitrosti

12

–0,52

50-35

8

8

163

16

Enakomerna hitrost

13

0,00

35

15

15

178

17

Zmanjšanje hitrosti

14

–0,97

35-0

10

10

188

18

Ustavitev

15

0,00

0

7

7

195

| Splošno | v času
  (s) | v odstotkih |
| --- | --- | --- |
| Ustavitev | 60 | 30,77 |
| Pospešek | 42 | 21,54 |
| Enakomerna hitrost | 59 | 30,26 |
| Zmanjšanje hitrosti | 34 | 17,44 |
| Skupaj | 195 | 100,00 |

Splošno

v času

(s)

v odstotkih

Ustavitev

60

30,77

Pospešek

42

21,54

Enakomerna hitrost

59

30,26

Zmanjšanje hitrosti

34

17,44

Skupaj

195

100,00

| Povprečna hitrost (km/h) | 18,77 |
| --- | --- |
| Obratovalni čas (s) | 195 |
| Teoretična razdalja v osnovnem mestnem voznem ciklu (m) | 1 017 |
| Teoretična razdalja v štirih osnovnih mestnih voznih ciklih (m) | 4 067 |

Povprečna hitrost (km/h)

18,77

Obratovalni čas (s)

195

Teoretična razdalja v osnovnem mestnem voznem ciklu (m)

1 017

Teoretična razdalja v štirih osnovnih mestnih voznih ciklih (m)

4 067

1.3   Izvenmestni vozni cikel

Izvenmestni vozni cikel je opisan na sliki 3 in v tabeli 2.

Slika 3

Izvenmestni vozni cikel (400 sekund)

Image

| Opomba: | Postopek, ki ga je treba uporabiti, če vozilo ni izpolnilo zahtev te krivulje glede hitrosti, je podrobno opisan v točki 1.4. |
| --- | --- |

Opomba:

Postopek, ki ga je treba uporabiti, če vozilo ni izpolnilo zahtev te krivulje glede hitrosti, je podrobno opisan v točki 1.4.

Tabela 2

| Delovanje št. | Vrsta delovanja | IZVENMESTNI VOZNI CIKEL | Trajanje delovanja
  (s) | Trajanje načina
  (s) | Skupni čas
  (s) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Način št. | Pospešek
  (m/s2) | Hitrost
  (km/h) |
| 1 | Ustavitev | 1 | 0,00 | 0 | 20 | 20 | 20 |
| 2 | Pospešek | 2 | 0,69 | 0-15 | 6 | 41 | 26 |
| 3 | Pospešek | | 0,51 | 15-35 | 11 | | 37 |
| 4 | Pospešek | | 0,42 | 35-50 | 10 | | 47 |
| 5 | Pospešek | | 0,40 | 50-70 | 14 | | 61 |
| 6 | Enakomerna hitrost | 3 | 0,00 | 70 | 50 | 50 | 111 |
| 7 | Zmanjšanje hitrosti | 4 | –0,69 | 70-50 | 8 | 8 | 119 |
| 8 | Enakomerna hitrost | 5 | 0,00 | 50 | 69 | 69 | 188 |
| 9 | Pospešek | 6 | 0,43 | 50-70 | 13 | 13 | 201 |
| 10 | Enakomerna hitrost | 7 | 0,00 | 70 | 50 | 50 | 251 |
| 11 | Pospešek | 8 | 0,24 | 70-100 | 35 | 35 | 286 |
| 12 | Enakomerna hitrost | 9 | 0,00 | 100 | 30 | 30 | 316 |
| 13 | Pospešek | 10 | 0,28 | 100-120 | 20 | 20 | 336 |
| 14 | Enakomerna hitrost | 11 | 0,00 | 120 | 10 | 10 | 346 |
| 15 | Zmanjšanje hitrosti | 12 | –0,69 | 120-80 | 16 | 34 | 362 |
| 16 | Zmanjšanje hitrosti | | –1,04 | 80-50 | 8 | | 370 |
| 17 | Zmanjšanje hitrosti | | –1,39 | 50-0 | 10 | | 380 |
| 18 | Ustavitev | 13 | 0,00 | 0 | 20 | 20 | 400 |

Delovanje št.

Vrsta delovanja

IZVENMESTNI VOZNI CIKEL

Trajanje delovanja

(s)

Trajanje načina

(s)

Skupni čas

(s)

Način št.

Pospešek

(m/s2)

Hitrost

(km/h)

1

Ustavitev

1

0,00

0

20

20

20

2

Pospešek

2

0,69

0-15

6

41

26

3

Pospešek

0,51

15-35

11

37

4

Pospešek

0,42

35-50

10

47

5

Pospešek

0,40

50-70

14

61

6

Enakomerna hitrost

3

0,00

70

50

50

111

7

Zmanjšanje hitrosti

4

–0,69

70-50

8

8

119

8

Enakomerna hitrost

5

0,00

50

69

69

188

9

Pospešek

6

0,43

50-70

13

13

201

10

Enakomerna hitrost

7

0,00

70

50

50

251

11

Pospešek

8

0,24

70-100

35

35

286

12

Enakomerna hitrost

9

0,00

100

30

30

316

13

Pospešek

10

0,28

100-120

20

20

336

14

Enakomerna hitrost

11

0,00

120

10

10

346

15

Zmanjšanje hitrosti

12

–0,69

120-80

16

34

362

16

Zmanjšanje hitrosti

–1,04

80-50

8

370

17

Zmanjšanje hitrosti

–1,39

50-0

10

380

18

Ustavitev

13

0,00

0

20

20

400

| Splošno | v času
  (s) | v odstotkih |
| --- | --- | --- |
| Ustavitev | 40 | 10,00 |
| Pospešek | 109 | 27,25 |
| Enakomerna hitrost | 209 | 52,25 |
| Zmanjšanje hitrosti | 42 | 10,50 |
| Skupaj | 400 | 100,00 |

Splošno

v času

(s)

v odstotkih

Ustavitev

40

10,00

Pospešek

109

27,25

Enakomerna hitrost

209

52,25

Zmanjšanje hitrosti

42

10,50

Skupaj

400

100,00

| Povprečna hitrost (km/h) | 62,60 |
| --- | --- |
| Obratovalni čas (s) | 400 |
| Teoretična razdalja (m) | 6 956 |

Povprečna hitrost (km/h)

62,60

Obratovalni čas (s)

400

Teoretična razdalja (m)

6 956

1.4   Dovoljeno odstopanje

Dovoljena odstopanja so podana na sliki 4.

Slika 4

Odstopanje hitrosti

Image

Odstopanja hitrosti (± 2 km/h) in časa (± 1 s) se na vsaki točki geometrično združijo, kot je prikazano na sliki 4.

Pod 50 km/h so dovoljeni odkloni nad tem odstopanjem, in sicer:

| (a) | pri menjavah prestav za manj kot 5 sekund; |
| --- | --- |

(a)

pri menjavah prestav za manj kot 5 sekund;

| (b) | in do petkrat na uro ob drugem času za manj kot 5 sekund. |
| --- | --- |

(b)

in do petkrat na uro ob drugem času za manj kot 5 sekund.

Skupni čas izven dovoljenega odstopanja je treba navesti v poročilu o preskusu.

Nad 50 km/h je dovoljeno preseči odstopanja, če je stopalka za plin pritisnjena do konca.

2.   PRESKUSNA METODA

2.1   Načelo

Preskusna metoda, opisana v nadaljevanju, omogoča izmero porabe električne energije, izražene v Wh/km:

2.2   Parametri, enote in točnost meritev

| Parameter | Enote | Točnost | Ločljivost |
| --- | --- | --- | --- |
| Čas | s | ± 0,1 s | 0,1 s |
| Razdalja | m | ± 0,1 odstotka | 1 m |
| Temperatura | °C | ± 1 °C | 1 °C |
| Hitrost | km/h | ± 1 odstotek | 0,2 km/h |
| Masa | kg | ± 0,5 odstotka | 1 kg |
| Energija | Wh | ± 0,2 odstotka | Razred 0,2 s v skladu z IEC 687 |
| IEC= Mednarodna elektrotehniška komisija |

Parameter

Enote

Točnost

Ločljivost

Čas

s

± 0,1 s

0,1 s

Razdalja

m

± 0,1 odstotka

1 m

Temperatura

°C

± 1 °C

1 °C

Hitrost

km/h

± 1 odstotek

0,2 km/h

Masa

kg

± 0,5 odstotka

1 kg

Energija

Wh

± 0,2 odstotka

Razred 0,2 s v skladu z IEC 687

IEC= Mednarodna elektrotehniška komisija

2.3   Vozilo

2.3.1   Stanje vozila

2.3.1.1   Pnevmatike na vozilu morajo biti napolnjene do tlaka, ki ga določi proizvajalec vozila pri temperaturi okolja.

2.3.1.2   Viskoznost olj za mehanske gibljive dele mora biti v skladu s specifikacijo proizvajalca vozila.

2.3.1.3   Svetlobne in svetlobno-signalne ter pomožne naprave morajo biti izklopljene, razen tistih, ki so potrebne za preskušanje in običajno dnevno delovanje vozila.

2.3.1.4   Vsi sistemi za shranjevanje energije, ki se ne uporabljajo za vleko (električni, hidravlični, pnevmatski itd.), morajo biti napolnjeni do zgornje mejne vrednosti, ki jo določi proizvajalec.

2.3.1.5   Če akumulatorji obratujejo pri temperaturi, ki je višja od temperature okolja, voznik ravna po postopku, ki ga priporoča proizvajalec avtomobila, in tako temperaturo akumulatorja ohranja v normalnem delovnem območju.

Zastopnik proizvajalca mora biti sposoben potrditi, da sistem upravljanja toplote pri akumulatorju ni oviran ali oslabljen.

2.3.1.6   Vozilo je moralo z akumulatorji, ki so vgrajeni v preskusno vozilo, v sedmih dneh pred preskusom prevoziti najmanj 300 km.

2.4   Način delovanja

Vsi preskusi se opravijo pri temperaturi med 20 °C in 30 °C.

Preskusna metoda vključuje naslednje štiri korake:

| (a) | začetno polnjenje akumulatorja; |
| --- | --- |

(a)

začetno polnjenje akumulatorja;

| (b) | dvakratna uporaba cikla, ki ga sestavljajo štirje osnovni mestni vozni cikli in izvenmestni vozni cikel; |
| --- | --- |

(b)

dvakratna uporaba cikla, ki ga sestavljajo štirje osnovni mestni vozni cikli in izvenmestni vozni cikel;

| (c) | polnjenje akumulatorja; |
| --- | --- |

(c)

polnjenje akumulatorja;

| (d) | izračun porabe električne energije. |
| --- | --- |

(d)

izračun porabe električne energije.

Če se vozilo med tema korakoma premakne, se potisne na naslednje področje preskušanja (brez regenerativnega polnjenja).

2.4.1   Začetno polnjenje akumulatorja

Polnjenje akumulatorja sestoji iz naslednjih postopkov:

2.4.1.1   Praznjenje akumulatorja

Postopek se začne s praznjenjem akumulatorja vozila med vožnjo (po preskusni stezi, na dinamometru itd.) pri enakomerni hitrosti 70 odstotkov ± 5 odstotkov največje hitrosti vozila v tridesetih minutah.

Praznjenje se ustavi:

| (a) | če vozilo ne more delovati pri 65 odstotkih največje hitrosti v tridesetih minutah; |
| --- | --- |

(a)

če vozilo ne more delovati pri 65 odstotkih največje hitrosti v tridesetih minutah;

| (b) | če standardni vgrajeni instrumenti voznika opozorijo, naj ustavi vozilo, ali |
| --- | --- |

(b)

če standardni vgrajeni instrumenti voznika opozorijo, naj ustavi vozilo, ali

| (c) | po prevoženih 100 km. |
| --- | --- |

(c)

po prevoženih 100 km.

2.4.1.2   Uporaba normalnega nočnega polnjenja

Akumulator se napolni v skladu z naslednjim postopkom.

2.4.1.2.1   Postopek normalnega nočnega polnjenja

Polnjenje se opravi:

| (a) | z vgrajenim polnilnikom, če je nameščen; |
| --- | --- |

(a)

z vgrajenim polnilnikom, če je nameščen;

| (b) | z zunanjim polnilnikom, ki ga priporoča proizvajalec, in z uporabo načina polnjenja, predpisanega za normalno polnjenje; |
| --- | --- |

(b)

z zunanjim polnilnikom, ki ga priporoča proizvajalec, in z uporabo načina polnjenja, predpisanega za normalno polnjenje;

| (c) | pri temperaturi okolja med 20 °C in 30 °C. |
| --- | --- |

(c)

pri temperaturi okolja med 20 °C in 30 °C.

Ta postopek ne vključuje tistih vrst posebnih polnjenj, ki bi se lahko sprožila samodejno ali ročno, kot na primer izravnalna polnjenja ali vzdrževalna polnjenja.

Proizvajalec avtomobila mora izjaviti, da med preskusom ni bilo postopka posebnega polnjenja.

2.4.1.2.2   Merila za zaključek polnjenja

Merila za zaključek polnjenja ustrezajo času polnjenja 12 ur, razen če standardni vgrajeni instrumenti voznika jasno opozorijo, da akumulator še ni v celoti napolnjen.

V tem primeru je

Formula

2.4.1.2.3   V celoti napolnjen akumulator

Akumulator, ki se je polnil v skladu s postopkom nočnega polnjenja do izpolnitve meril za zaključek polnjenja.

2.4.2   Uporaba cikla in meritev razdalje

Sporočen je končni čas polnjenja t0 (izklop).

Dinamometer je treba nastaviti s pomočjo metode, opisane v Dodatku 1 k tej prilogi.

Cikel, ki ga sestavljajo štirje osnovni mestni vozni cikli in izvenmestni vozni cikel in se začne v 4 urah od t0, se na dinamometru izvede dvakrat (preskusna razdalja: 22 km, trajanje preskusa: 40 minut).

Na koncu se zabeleži meritev Dtest prevožene razdalje v km.

2.4.3   Polnjenje akumulatorja

Vozilo mora biti priključeno na glavno omrežje v 30 minutah po zaključku dvakrat izvedenega cikla, ki ga sestavljajo štirje osnovni mestni vozni cikli in izvenmestni vozni cikel.

Vozilo je treba napolniti v skladu s postopkom običajnega nočnega polnjenja (glej odstavek 2.4.1.2 te priloge).

Oprema za merjenje energije, nameščena med omrežno vtičnico in polnilnikom za vozilo, meri energijo za polnjenje E iz omrežja in čas polnjenja.

Polnjenje se ustavi po 24 urah od prejšnjega končnega časa polnjenja (t0).

Opomba:

Ob izpadu omrežnega napajanja se čas 24 ur podaljša za čas trajanja izpada. Tehnične službe homologacijskega laboratorija in proizvajalec vozila se posvetujejo o veljavnosti polnjenja.

2.4.4   Izračun porabe električne energije

Meritve energije E v Wh in časa polnjenja je treba zabeležiti v poročilu o preskusu.

Poraba električne energije c je opredeljena s formulo:

Formula (izražena v Wh/km in zaokrožena na najbližje celo število)

kjer je Dtest razdalja, prevožena med preskusom (km).

Dodatek

DOLOČITEV SKUPNE MOČI CESTNE OBREMENITVE PRI VOZILU Z IZKLJUČNO ELEKTRIČNIM POGONSKIM SISTEMOM IN UMERJANJE DINAMOMETRA

1.   UVOD

Namen tega dodatka je določiti metodo merjenja skupne moči cestne obremenitve pri vozilu s statistično natančnostjo ± 4 odstotke pri enakomerni hitrosti in to izmerjeno moč cestne obremenitve reproducirati na dinamometru z natančnostjo ± 5 odstotkov.

2.   LASTNOSTI STEZE

Zasnova preskusne ceste mora biti vodoravna, ravna in brez ovir ali vetrnih pregrad, ki negativno vplivajo na spremenljivost merjenja cestne obremenitve.

Vzdolžni naklon preskusne ceste ne sme presegati ± 2 odstotka. Ta naklon je opredeljen kot razmerje med razliko v višini med obema koncema preskusne ceste in njeno celotno dolžino. Poleg tega lokalni nagib med katerima koli točkama, ki sta med seboj oddaljeni 3 m, ne sme odstopati od tega vzdolžnega naklona za več kot ± 0,5 odstotka.

Največja prečna usločenost preskusne ceste mora biti 1,5 odstotka ali manj.

3.   ATMOSFERSKI POGOJI

3.1   Veter

Preskušanje se opravi pri hitrostih vetra, ki so v povprečju manjše od 3 m/s, pri čemer so največje hitrosti manjše od 5 m/s. Poleg tega mora biti vektorska komponenta hitrosti vetra čez preskusno stezo manjša od 2 m/s. Hitrost vetra se meri pri 0,7 m nad površino steze

3.2   Vlažnost

Steza mora biti suha.

3.3   Referenčni pogoji

| Zračni tlak | H0 = 100 kPa |
| --- | --- |
| Temperatura | T0 = 293 K (20 °C) |
| Gostota zraka | d0 = 1,189 kg/m3 |

Zračni tlak

H0 = 100 kPa

Temperatura

T0 = 293 K (20 °C)

Gostota zraka

d0 = 1,189 kg/m3

3.3.1   Gostota zraka

3.3.1.1   Gostota zraka med preskusom, izračunana, kot je opisano v odstavku 3.3.1.2 spodaj, se ne sme razlikovati za več kot 7,5 odstotka od gostote zraka v referenčnih pogojih.

3.3.1.2   Gostoto zraka se izračuna po formuli:

Formula

kjer je:

| dT | = | gostota zraka med preskusom (kg/m3) |
| --- | --- | --- |
| d0 | = | gostota zraka v referenčnih pogojih (kg/m3) |
| HT | = | celotni zračni tlak med preskusom (kPa) |
| TT | = | absolutna temperatura med preskusom (K). |

dT

=

gostota zraka med preskusom (kg/m3)

d0

=

gostota zraka v referenčnih pogojih (kg/m3)

HT

=

celotni zračni tlak med preskusom (kPa)

TT

=

absolutna temperatura med preskusom (K).

3.3.2   Okoljski pogoji

3.3.2.1   Temperatura okolja mora biti med 5 °C (278 K) in 35 °C (308 K), zračni tlak pa med 91 kPa in 104 kPa. Relativna vlažnost mora biti manjša od 95 odstotkov.

3.3.2.2   Vendar pa se ob soglasju proizvajalca preskusi lahko opravijo tudi pri nižjih temperaturah okolja, do največ 1 °C. V tem primeru se uporabi korekcijski faktor, izračunan za 5 °C.

4.   PRIPRAVA VOZILA

4.1   Utekanje

Vozilo mora normalo in brezhibno delovati ter biti pravilno nastavljeno, potem ko se je utekalo najmanj 300 km. Pnevmatike se morajo utekati hkrati z vozilom ali imeti globino profila med 90 in 50 odstotki prvotne globine profila.

4.2   Preverjanja

Za zadevno uporabo je treba po specifikacijah proizvajalca preveriti naslednje: kolesa, platišča koles, pnevmatike (znamka, tip, tlak), geometrijo prednje osi, nastavitev zavor (odprava parazitnega upora), mazanje prednje in zadnje osi, nastavitev vzmetenja in najmanjše oddaljenosti vozila od tal itd. Zagotovite, da med vožnjo v prostem teku ni električnega zaviranja.

4.3   Priprava za preskus

4.3.1   Vozilo mora biti naloženo do svoje preskusne mase, vključno z voznikom in merilno opremo, enakomerno porazdeljene po nakladališčih.

4.3.2   Okna vozila morajo biti zaprta. Morebitni pokrovi za klimatske sisteme, žaromete itd. morajo biti zaprti.

4.3.3   Vozilo mora biti čisto.

4.3.4   Neposredno pred preskusom mora biti vozilo na ustrezen način ogreto na normalno delovno temperaturo.

5.   PREDPISANA HITROST V

Predpisana hitrost je potrebna za določanje tekalnega upora pri referenčni hitrosti iz krivulje tekalnega upora. Za določitev tekalnega upora kot funkcije hitrosti vozila v bližini referenčne hitrosti Vo je treba tekalni upor izmeriti pri predpisani hitrosti V. Zaželeno je izmeriti vsaj štiri do pet točk, ki ponazarjajo predpisane hitrosti, skupaj z referenčnimi hitrostmi.

Tabela 1 prikazuje predpisane hitrosti glede na kategorijo vozila. Zvezdica * v tabeli pomeni predpisano hitrost.

Tabela 1

| Kategorija
  Vmaks. | Predpisane hitrosti (km/h) |
| --- | --- |
| > 130 | 120 (2) | 100 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 |
| 130 – 100 | 90 | 80 (1) | 60 | 40 | 20 | — |
| 100 – 70 | 60 | 50 (1) | 40 | 30 | 20 | — |
| < 70 | 50 (2) | 40 (1) | 30 | 20 | — | — |

Kategorija

Vmaks.

Predpisane hitrosti (km/h)

> 130

120 (2)

100

80 (1)

60

40

20

130 – 100

90

80 (1)

60

40

20

—

100 – 70

60

50 (1)

40

30

20

—

< 70

50 (2)

40 (1)

30

20

—

—

6.   SPREMINJANJE ENERGIJE MED DRSENJEM Z UGASNJENIM MOTORJEM

6.1   Določitev skupne moči cestne obremenitve

6.1.1   Merilna oprema in natančnost

Dovoljeno odstopanje pri merjenju mora biti manjše od 0,1 sekunde za čas in manjše od ± 0,5 km/h za hitrost.

6.1.2   Preskusni postopek

6.1.2.1   Pospešite vozilo do hitrosti, ki je za 5 km/h večja od hitrosti, pri kateri se začne preskusno merjenje.

6.1.2.2   Prestavite menjalnik v prosti tek ali prekinite napajanje.

6.1.2.3   Izmerite čas t1, ki ga vozilo potrebuje za zmanjšanje hitrosti od:

V2 = V + Δ Vkm/h do V1 = V – Δ Vkm/h,

kjer je:

| | Δ V ≤ 5 km/h za nazivno hitrost ≤ 50 km/h |
| --- | --- |

Δ V ≤ 5 km/h za nazivno hitrost ≤ 50 km/h

| | Δ V ≤ 10 km/h za nazivno hitrost > 50 km/h |
| --- | --- |

Δ V ≤ 10 km/h za nazivno hitrost > 50 km/h

6.1.2.4   Enak preskus opravite še v obratni smeri, pri čemer izmerite čas t2.

6.1.2.5   Izračunajte povprečje T1 obeh časov t1 in t2.

6.1.2.6   Te preskuse ponavljajte toliko časa, dokler statistična natančnost (p) povprečja

Formula

ne znaša 4 odstotke ali manj (p ≤ 4 odstotke).

Statistična natančnost (p) je opredeljena kot:

Formula

kjer je:

| T | koeficient iz spodnje tabele; |
| --- | --- |
| s | standardni odklon: |
| n | je število preskusov |

T

koeficient iz spodnje tabele;

s

standardni odklon: Formula

n

je število preskusov

| n | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| t | 3,2 | 2,8 | 2,6 | 2,5 | 2,4 | 2,3 | 2,3 |
| | 1,6 | 1,25 | 1,06 | 0,94 | 0,85 | 0,77 | 0,73 |

n

4

5

6

7

8

9

10

t

3,2

2,8

2,6

2,5

2,4

2,3

2,3

Formula

1,6

1,25

1,06

0,94

0,85

0,77

0,73

6.1.2.7   Izračun sile tekalnega upora

Sila tekalnega upora F pri predpisani hitrosti V se izračuna na naslednji način:

Formula

kjer je:

| MHP | preskusna masa |
| --- | --- |
| Mr | enakovredna vztrajnostna masa vseh koles in delov vozila, ki se vrtijo skupaj s kolesi med drsenjem po cesti z ugasnjenim motorjem. Mr se izmeri ali izračuna na ustrezen način. |

MHP

preskusna masa

Mr

enakovredna vztrajnostna masa vseh koles in delov vozila, ki se vrtijo skupaj s kolesi med drsenjem po cesti z ugasnjenim motorjem. Mr se izmeri ali izračuna na ustrezen način.

6.1.2.8   Tekalni upor, ugotovljen na stezi, se popravi na referenčne okoljske pogoje, kot sledi:

popravljeni F = k · izmerjeni F

Formula

kjer je:

| RR | kotalni upor pri hitrosti V |
| --- | --- |
| RAERO | aerodinamični upor pri hitrosti V |
| RT | skupna cestna obremenitev = RR + RAERO |
| KR | temperaturni korekcijski faktor kotalnega upora, ki se šteje kot enak: 3,6 × 10– 3/°C |
| t | temperatura okolja med preskusom na cesti v °C |
| t0 | referenčna temperatura okolja = 20 °C |
| dt | gostota zraka pri preskusnih pogojih |
| d0 | gostota zraka pri referenčnih pogojih (20 °C, 100 kPa) = 1,189 kg/m3. |

RR

kotalni upor pri hitrosti V

RAERO

aerodinamični upor pri hitrosti V

RT

skupna cestna obremenitev = RR + RAERO

KR

temperaturni korekcijski faktor kotalnega upora, ki se šteje kot enak: 3,6 × 10– 3/°C

t

temperatura okolja med preskusom na cesti v °C

t0

referenčna temperatura okolja = 20 °C

dt

gostota zraka pri preskusnih pogojih

d0

gostota zraka pri referenčnih pogojih (20 °C, 100 kPa) = 1,189 kg/m3.

Razmerji RR/RT in RAERO/RT mora določiti proizvajalec vozila na podlagi podatkov, ki so običajno na voljo podjetju.

Če te vrednosti niso na voljo, se lahko s soglasjem proizvajalca in zadevne tehnične službe uporabijo številke za razmerje med kotalnim in skupnim uporom iz naslednje formule:

Formula

kjer je:

MHP preskusna masa

in sta za vsako hitrost koeficienta a in b taka, kot je prikazano v naslednji tabeli:

| V (km/h) | a | b |
| --- | --- | --- |
| 20 | 7,24 · 10– 5 | 0,82 |
| 40 | 1,59 · 10– 4 | 0,54 |
| 60 | 1,96 · 10– 4 | 0,33 |
| 80 | 1,85 · 10– 4 | 0,23 |
| 100 | 1,63 · 10– 4 | 0,18 |
| 120 | 1,57 · 10– 4 | 0,14 |

V (km/h)

a

b

20

7,24 · 10– 5

0,82

40

1,59 · 10– 4

0,54

60

1,96 · 10– 4

0,33

80

1,85 · 10– 4

0,23

100

1,63 · 10– 4

0,18

120

1,57 · 10– 4

0,14

6.2   Nastavitev dinamometra

Namen tega postopka je na dinamometru simulirati skupno moč cestne obremenitve pri dani hitrosti.

6.2.1   Merilna oprema in natančnost

Merilna oprema mora biti podobna tisti, uporabljeni na stezi.

6.2.2   Preskusni postopek

6.2.2.1   Namestite vozilo na dinamometer.

6.2.2.2   Nastavite tlak (hladno) v pnevmatikah pogonskih koles tako, kot je to potrebno za dinamometer.

6.2.2.3   Nastavite enakovredno vztrajnostno maso dinamometra, skladno s tabelo 2.

Tabela 2

| Preskusna masa
  MHP

  (kg) | Enakovredna vztrajnostna masa
  I
  (kg) |
| --- | --- |
| MHP ≤ 480 | 455 |
| 480 < MHP ≤ 540 | 510 |
| 540 < MHP ≤ 595 | 570 |
| 595 < MHP ≤ 650 | 625 |
| 650 < MHP ≤ 710 | 680 |
| 710 < MHP ≤ 765 | 740 |
| 765 < MHP ≤ 850 | 800 |
| 850 < MHP ≤ 965 | 910 |
| 965 < MHP ≤ 1 080 | 1 020 |
| 1 080 < MHP ≤ 1 190 | 1 130 |
| 1 190 < MHP ≤ 1 305 | 1 250 |
| 1 305 < MHP ≤ 1 420 | 1 360 |
| 1 420 < MHP ≤ 1 530 | 1 470 |
| 1 530 < MHP ≤ 1 640 | 1 590 |
| 1 640 < MHP ≤ 1 760 | 1 700 |
| 1 760 < MHP ≤ 1 870 | 1 810 |
| 1 870 < MHP ≤ 1 980 | 1 930 |
| 1 980 < MHP ≤ 2 100 | 2 040 |
| 2 100 < MHP ≤ 2 210 | 2 150 |
| 2 210 < MHP ≤ 2 380 | 2 270 |
| 2 380 < MHP ≤ 2 610 | 2 270 |
| 2 610 < MHP | 2 270 |

Preskusna masa

MHP

(kg)

Enakovredna vztrajnostna masa

I

(kg)

MHP ≤ 480

455

480 < MHP ≤ 540

510

540 < MHP ≤ 595

570

595 < MHP ≤ 650

625

650 < MHP ≤ 710

680

710 < MHP ≤ 765

740

765 < MHP ≤ 850

800

850 < MHP ≤ 965

910

965 < MHP ≤ 1 080

1 020

1 080 < MHP ≤ 1 190

1 130

1 190 < MHP ≤ 1 305

1 250

1 305 < MHP ≤ 1 420

1 360

1 420 < MHP ≤ 1 530

1 470

1 530 < MHP ≤ 1 640

1 590

1 640 < MHP ≤ 1 760

1 700

1 760 < MHP ≤ 1 870

1 810

1 870 < MHP ≤ 1 980

1 930

1 980 < MHP ≤ 2 100

2 040

2 100 < MHP ≤ 2 210

2 150

2 210 < MHP ≤ 2 380

2 270

2 380 < MHP ≤ 2 610

2 270

2 610 < MHP

2 270

6.2.2.4   Vozilo in dinamometer spravite na ustaljeno obratovalno temperaturo za vzpostavitev pogojev na cesti.

6.2.2.5   Izvedite postopke iz odstavka 6.1.2 k tej prilogi, razen iz odstavkov 6.1.2.4 in 6.1.2.5, pri čemer se MHP v formuli iz odstavka 6.1.2.7 nadomesti z I, Mr pa z Mrm.

6.2.2.6   Nastavite zavoro tako, da se reproducira polovična obremenitev korigiranega tekalnega upora (odstavek 6.1.2.8) ter pri tem upošteva razlika med maso vozila na stezi in enakovredno vztrajnostno preskusno maso (I), ki jo je treba uporabiti. To se lahko določi, če se izračuna srednji popravljeni čas zmanjševanja hitrosti na cesti s hitrosti V2 na V1 in z nastavitvijo enakega časa na dinamometru po naslednji enačbi:

Formula

kjer je:

| I | enakovredna vztrajnostna masa dinamometra pri vztrajniku. |
| --- | --- |
| Mrm | enakovredna vztrajnostna masa pogonskih koles in delov vozila, ki se vrtijo skupaj s kolesi med drsenjem z ugasnjenim motorjem. Mrm se izmeri ali izračuna na ustrezen način. |

I

enakovredna vztrajnostna masa dinamometra pri vztrajniku.

Mrm

enakovredna vztrajnostna masa pogonskih koles in delov vozila, ki se vrtijo skupaj s kolesi med drsenjem z ugasnjenim motorjem. Mrm se izmeri ali izračuna na ustrezen način.

6.2.2.7   Določiti je treba moč Pa, ki naj jo absorbira naprava za preskušanje, da bi se lahko za isto vozilo reproducirala enaka skupna moč cestne obremenitve v različnih dneh ali na različnih dinamometrih istega tipa.

---

(1)  Predpisana hitrost.

(2)  Če bi jo vozilo lahko doseglo.

---

PRILOGA 8

METODA MERJENJA EMISIJ OGLJIKOVEGA DIOKSIDA TER PORABE GORIVA IN ELEKTRIČNE ENERGIJE PRI VOZILIH S HIBRIDNIM ELEKTRIČNIM POGONSKIM SISTEMOM

1.   UVOD

1.1   Ta priloga določa posebne določbe v zvezi s homologacijo električnih hibridnih vozil iz odstavka 2.17.1 tega pravilnika.

1.2   Splošno načelo za preskuse je, da se hibridna električna vozila preskušajo v skladu z načeli, ki se uporabljajo za vozila s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem (Priloga 6), razen če jih ne spreminja ta priloga.

1.3   Vozila z napajanjem iz zunanjega vira (kot so kategorizirana v odstavku 2 k tej prilogi) se preskušajo v skladu s pogojem A in pogojem B.

Rezultati preskusov pod pogojema A in B in tehtano povprečje se sporočijo v obvestilu o homologaciji, opisanem v Prilogi 4.

1.4   Vozni cikli in točke prestavljanja

1.4.1   Pri vozilih z ročnim menjalnikom se uporablja vozni cikel, opisan v dodatku 1 k Prilogi 4 Pravilnika št. 83, veljavnem v času homologacije vozila, vključno s predpisanimi točkami prestavljanja.

1.4.2   Pri vozilih s posebno strategijo prestavljanja se točke prestavljanja, predpisane v dodatku 1 k Prilogi 4 Pravilnika št. 83, ne uporabljajo. Pri teh vozilih se uporablja vozni cikel iz odstavka 2.3.3 Priloge 4 k Pravilniku št. 83, veljavnem v času homologacije vozila. Kar zadeva točke prestavljanja, se ta vozila vozijo v skladu z navodili proizvajalca, ki so vključena v priročnik proizvedenih vozil in prikazana s tehničnim prestavnim instrumentom (v vednost voznikov).

1.4.3   Pri vozilih z avtomatskim menjalnikom se uporablja vozni cikel iz odstavka 2.3.3 Priloge 4 k Pravilniku št. 83, veljavnem v času homologacije vozila.

1.4.4   Za kondicioniranje vozila se uporablja kombinacija ciklov prvega dela in/ali drugega dela ustreznega voznega cikla, kot je predpisano v tej prilogi.

2.   KATEGORIJE HIBRIDNIH ELEKTRIČNIH VOZIL

| Napajanje vozila | Napajanje iz zunanjega vira (1)

  (OVC) | Napajanje iz notranjega vira (2)

  (NOVC) |
| --- | --- | --- |
| Stikalo za izbiro načina delovanja | brez | z | brez | z |

Napajanje vozila

Napajanje iz zunanjega vira (1)

(OVC)

Napajanje iz notranjega vira (2)

(NOVC)

Stikalo za izbiro načina delovanja

brez

z

brez

z

3.   HIBRIDNO ELEKTRIČNO VOZILO Z ZUNANJIM POLNJENJEM BREZ STIKALA ZA IZBIRO NAČINA DELOVANJA

3.1   Izvedeta se dva preskusa pod naslednjimi pogoji:

| | Pogoj A: preskus se izvede s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči; |
| --- | --- |

Pogoj A: preskus se izvede s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči;

| | Pogoj B: preskus se izvede v stanju najmanjšega napajanja naprave za shranjevanje električne energije/moči (največje praznjenje zmogljivosti); |
| --- | --- |

Pogoj B: preskus se izvede v stanju najmanjšega napajanja naprave za shranjevanje električne energije/moči (največje praznjenje zmogljivosti);

profil stanja napajanja (SOC) naprave za shranjevanje električne energije/moči med različnimi fazami preskusa tipa I je naveden v Dodatku 1.

3.2   Pogoj A

3.2.1   Postopek se začne s praznjenjem naprave za shranjevanje električne energije/moči, kot je opisano v odstavku 3.2.1.1 spodaj:

3.2.1.1   Praznjenje naprave za shranjevanje električne energije/moči

Naprava za shranjevanje električne energije/moči v vozilu se izprazni med vožnjo (po preskusni stezi, na dinamometru itd.):

| (a) | pri enakomerni hitrosti 50 km/h, dokler se ne zažene motor električnega hibridnega vozila, ki uporablja gorivo; |
| --- | --- |

(a)

pri enakomerni hitrosti 50 km/h, dokler se ne zažene motor električnega hibridnega vozila, ki uporablja gorivo;

| (b) | ali, če vozilo ne more doseči enakomerne hitrosti 50 km/h brez zagona motorja, ki uporablja gorivo, se hitrost zmanjšuje, dokler vozilo lahko pelje z manjšo enakomerno hitrostjo, pri čemer se motor, ki uporablja gorivo, določen čas / določeno razdaljo ne zažene (natančne podatke navedeta tehnična služba in proizvajalec); |
| --- | --- |

(b)

ali, če vozilo ne more doseči enakomerne hitrosti 50 km/h brez zagona motorja, ki uporablja gorivo, se hitrost zmanjšuje, dokler vozilo lahko pelje z manjšo enakomerno hitrostjo, pri čemer se motor, ki uporablja gorivo, določen čas / določeno razdaljo ne zažene (natančne podatke navedeta tehnična služba in proizvajalec);

| (c) | ali s priporočilom proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

ali s priporočilom proizvajalca.

Motor, ki uporablja gorivo, se ustavi v 10 sekundah od samodejnega vklopa.

3.2.2   Kondicioniranje vozila

3.2.2.1   Za kondicioniranje vozil z motorjem na kompresijski vžig se uporablja cikel drugega dela ustreznega voznega cikla v povezavi z ustreznimi predpisi za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge. Prevozijo se trije zaporedni cikli.

3.2.2.2   Vozila z motorjem na prisilni vžig je treba predhodno kondicionirati z enim ciklom prvega dela in dvema cikloma drugega dela ustreznega voznega cikla v povezavi z ustreznimi predpisi za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge.

3.2.2.3   Po tem predhodnem kondicioniranju in pred preskušanjem je treba vozilo hraniti v prostoru, v katerem temperatura ostaja razmeroma stalna med 293 in 303 K (20 °C in 30 °C). To kondicioniranje se izvaja najmanj šest ur in traja, dokler se temperatura motornega olja in morebitno hladilno sredstvo ne razlikujeta od temperature prostora za manj kot +/–2 K in naprava za shranjevanje električne energije/moči ni popolnoma napolnjena kot posledica polnjenja, predpisanega v odstavku 3.2.2.4 spodaj.

3.2.2.4   Med zaustavitvijo se naprava za shranjevanje električne energije/moči napolni, in sicer s pomočjo postopka normalnega nočnega polnjenja, kot je opredeljen v odstavku 3.2.2.5 spodaj.

3.2.2.5   Uporaba normalnega nočnega polnjenja

Naprava za shranjevanje električne energije/moči se napolni v skladu z naslednjim postopkom.

3.2.2.5.1   Postopek normalnega nočnega polnjenja

Polnjenje se opravi:

| (a) | z napajalnikom v vozilu, če je vgrajen, ali |
| --- | --- |

(a)

z napajalnikom v vozilu, če je vgrajen, ali

| (b) | z zunanjim polnilnikom, ki ga priporoča proizvajalec, in z uporabo načina polnjenja, predpisanega za normalno polnjenje; |
| --- | --- |

(b)

z zunanjim polnilnikom, ki ga priporoča proizvajalec, in z uporabo načina polnjenja, predpisanega za normalno polnjenje;

| (c) | pri temperaturi okolja med 20 °C in 30 °C. Ta postopek izključuje vse vrste posebnega napajanja, ki bi se lahko sprožilo samodejno ali ročno, kot na primer izravnalno napajanje ali vzdrževalno napajanje. Proizvajalec izjavi, da med preskusom ni bilo postopka posebnega napajanja. |
| --- | --- |

(c)

pri temperaturi okolja med 20 °C in 30 °C. Ta postopek izključuje vse vrste posebnega napajanja, ki bi se lahko sprožilo samodejno ali ročno, kot na primer izravnalno napajanje ali vzdrževalno napajanje. Proizvajalec izjavi, da med preskusom ni bilo postopka posebnega napajanja.

3.2.2.5.2   Merila za zaključek polnjenja

Merila za zaključek polnjenja ustrezajo času polnjenja 12 ur, razen če standardni vgrajeni instrumenti voznika jasno opozorijo, da naprava za shranjevanje električne energije/moči še ni v celoti napolnjena.

V tem primeru je:

Formula

3.2.3   Preskusni postopek

3.2.3.1   Vozilo se zažene s sredstvi, ki so predvidena za običajno uporabo s strani voznika. Prvi cikel se začne z začetkom postopka zagona vozila.

3.2.3.2   Uporabljajo se lahko preskusni postopki iz odstavka 3.2.3.2.1 ali 3.2.3.2.2.

3.2.3.2.1   Vzorčenje se začne (ZV) pred ali z začetkom postopka zagona vozila in konča ob zaključku zadnjega obdobja prostega teka v izvenmestnem voznem ciklu (drugi del, konec vzorčenja (KV)).

3.2.3.2.2   Vzorčenje se začne (ZV) pred začetkom ali ob začetku postopka za zagon vozila in nadaljuje v številnih ponovljenih preskusnih ciklih. Konča se ob zaključku zadnjega obdobja prostega teka, ko akumulator doseže stanje najmanjšega napajanja v skladu z merili, opredeljenimi v nadaljevanju (konec vzorčenja (KV)).

Za določitev, kdaj je akumulator v stanju najmanjšega napajanja, se uporablja elektroenergetska bilanca Q [Ah], izmerjena z uporabo postopka iz Dodatka 2 k tej prilogi.

Akumulator je v stanju najmanjšega napajanja v preskusnem ciklu N, če elektroenergetska bilanca med preskusnim ciklom N + 1 ne kaže več kot 3 % praznjenja, izraženega kot odstotek nominalne zmogljivosti akumulatorja (v Ah) v stanju največjega napajanja, kot jo je navedel proizvajalec. Na zahtevo proizvajalca se lahko opravijo dodatni preskusni cikli, njihovi rezultati pa vključijo v izračune, opisane v odstavkih 3.2.3.5 in 3.4.1, pod pogojem, da elektroenergetska bilanca za vsak dodatni preskusni cikel pokaže manjše praznjenje akumulatorja kot v prejšnjem ciklu.

Med vsakim ciklom je dovoljeno obdobje 10-minutne zaustavitve segretega vozila. V tem času mora biti motor izklopljen.

3.2.3.3   Vozilo se vozi ob uporabi ustreznega voznega cikla in predpisov za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge.

3.2.3.4   Izpušni plini se analizirajo v skladu s Prilogo 4 k Pravilniku št. 83, veljavnem v času homologacije vozila.

3.2.3.5   Rezultati preskusov v kombiniranem ciklu (CO2 in poraba goriva) za pogoj A se zabeležijo (m1 [g] oz. c1 [l]). Pri preskušanju v skladu s točko 3.2.3.2.1 sta m1 in c1 enostavno rezultat enega izvedenega kombiniranega cikla. Pri preskušanju v skladu s točko 3.2.3.2.2 sta m1 in c1 enostavno rezultat enega izvedenega kombiniranega cikla.

Formula
  Formula

3.2.4   Naprava za shranjevanje električne energije/moči se napolni v 30 minutah po zaključku zadnjega cikla, in sicer v skladu z odstavkom 3.2.2.5 te priloge. Oprema za merjenje energije, nameščena med omrežno vtičnico in polnilnikom za vozilo, meri energijo za polnjenje e1 [Wh] iz omrežja.

3.2.5   Poraba električne energije za pogoj A je e1 [Wh].

3.3   Pogoj B

3.3.1   Kondicioniranje vozila

3.3.1.1   Napravo za shranjevanje električne energije/moči v vozilu je treba izprazniti v skladu z odstavkom 3.2.1.1 te priloge. Na zahtevo proizvajalca se lahko kondicioniranje v skladu z odstavkom 3.2.2.1 ali 3.2.2.2 te priloge opravi pred praznjenjem naprave za shranjevanje električne energije.

3.3.1.2   Pred preskušanjem je treba vozilo hraniti v prostoru, v katerem temperatura ostaja razmeroma stalna med 293 in 303 K (20 °C in 30 °C). To kondicioniranje se izvaja vsaj šest ur in se nadaljuje, dokler se temperatura motornega olja in hladilnega sredstva od temperature v prostoru ne razlikuje za več kot ± 2 K.

3.3.2   Preskusni postopek

3.3.2.1   Vozilo se zažene s sredstvi, ki so predvidena za običajno uporabo s strani voznika. Prvi cikel se začne ob začetku postopka za zagon vozila.

3.3.2.2   Vzorčenje se začne (ZV) pred ali z začetkom postopka zagona vozila in konča ob zaključku zadnjega obdobja prostega teka v izvenmestnem voznem ciklu (drugi del, konec vzorčenja (KV)).

3.3.2.3   Vozilo se vozi ob uporabi ustreznega voznega cikla in predpisov za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge.

3.3.2.4   Izpušni plini se analizirajo v skladu s Prilogo 4 k Pravilniku št. 83, veljavnem v času homologacije vozila.

3.3.2.5   Rezultati preskusov v kombiniranem ciklu (CO2 in poraba goriva) za pogoj B se zabeležijo (m2 [g] oz. c2 [l]).

3.3.3   Naprava za shranjevanje električne energije/moči se napolni v 30 minutah po zaključku cikla, in sicer v skladu z odstavkom 3.2.2.5 te priloge.

Oprema za merjenje energije, nameščena med omrežno vtičnico in polnilnikom za vozilo, meri energijo za polnjenje e2 [Wh] iz omrežja.

3.3.4   Napravo za shranjevanje električne energije/moči v vozilu je treba izprazniti v skladu z odstavkom 3.2.1.1 te priloge.

3.3.5   Naprava za shranjevanje električne energije/moči se napolni v 30 minutah po izpraznjenju, in sicer v skladu z odstavkom 3.2.2.5 te priloge.

Oprema za merjenje energije, nameščena med omrežno vtičnico in polnilnikom za vozilo, meri energijo za polnjenje e3 [Wh] iz omrežja.

3.3.6   Poraba električne energije e4 [Wh] za pogoj B je: e4 = e2 – e3

3.4   Rezultati preskusov

3.4.1   Vrednosti CO2 sta M1 = m1/Dtest1 in M2 = m2/Dtest2 [g/km], pri čemer sta Dtest1 in Dtest2 celotni dejansko prevoženi razdalji v preskusih, izvedenih pod pogojem A (odstavek 3.2 te priloge) ali B (odstavek 3.3 te priloge), m1 in m2 pa vrednosti, določeni v odstavku 3.2.3.5 ali 3.3.2.5.

3.4.2   Ponderirane vrednosti CO2 se izračunajo, kot sledi:

| 3.4.2.1 | V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 3.2.3.2.1:
  M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav)
  kjer je:







  M | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči |
| M2 | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| De | = | električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, v katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

3.4.2.1

V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 3.2.3.2.1:

M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav)

kjer je:

M

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer

M1

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči

M2

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

De

=

električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, v katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

| 3.4.2.2 | V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 3.2.3.2.2:
  M = (Dovc · M1 + Dav · M2)/(Dovc + Dav)
  kjer je:







  M | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči |
| M2 | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer z napravo za shranjevanje električne energije v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| Dovc | = | doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9 |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

3.4.2.2

V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 3.2.3.2.2:

M = (Dovc · M1 + Dav · M2)/(Dovc + Dav)

kjer je:

M

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer

M1

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči

M2

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer z napravo za shranjevanje električne energije v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

Dovc

=

doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

3.4.3   Vrednosti porabe goriva sta

C1 = 100 · c1/Dtest1 in C2 = 100 · c2/Dtest2 [l/100 km]

pri čemer sta Dtest1 in Dtest2 celotni dejansko prevoženi razdalji v preskusih, izvedenih pod pogojem A (odstavek 3.2 te priloge) ali B (odstavek 3.3 te priloge), c1 in c2 pa vrednosti, določeni v odstavku 3.2.3.5 ali 3.3.2.5 te priloge.

3.4.4   Ponderirane vrednosti porabe goriva se izračunajo, kot sledi:

| 3.4.4.1 | V primeru preskusnega postopka v skladu z odstavkom 3.2.3.2.1:
  C = (De · C1 + Dav · C2)/(De + Dav)
  kjer je:







  C | = | poraba goriva v l/100 km |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | poraba goriva v l/100 km s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči |
| C2 | = | poraba goriva v l/100 km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| De | = | električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, po katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

3.4.4.1

V primeru preskusnega postopka v skladu z odstavkom 3.2.3.2.1:

C = (De · C1 + Dav · C2)/(De + Dav)

kjer je:

C

=

poraba goriva v l/100 km

C1

=

poraba goriva v l/100 km s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči

C2

=

poraba goriva v l/100 km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

De

=

električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, po katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

| 3.4.4.2 | V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 3.2.3.2.2:
  C = (Dovc · C1 + Dav · C2)/(Dovc + Dav)
  kjer je:







  C | = | poraba goriva v l/100 km |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | poraba goriva v l/100 km s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije |
| C2 | = | poraba goriva v l/100 km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| Dovc | = | doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9 |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

3.4.4.2

V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 3.2.3.2.2:

C = (Dovc · C1 + Dav · C2)/(Dovc + Dav)

kjer je:

C

=

poraba goriva v l/100 km

C1

=

poraba goriva v l/100 km s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije

C2

=

poraba goriva v l/100 km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

Dovc

=

doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

3.4.5   Vrednosti porabe električne energije sta

E1 = e1/Dtest1 in E4 = e4/Dtest2 [Wh/km]

pri čemer sta Dtest1 in Dtest2 celotni dejansko prevoženi razdalji v preskusih, izvedenih pod pogojem A (odstavek 3.2 te priloge) ali B (odstavek 3.3 te priloge), e1 in e4 pa vrednosti, določeni v odstavku 3.2.5 ali 3.3.6 te priloge.

3.4.6   Ponderirane vrednosti porabe električne energije se izračunajo, kot sledi:

| 3.4.6.1 | V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 3.2.3.2.1:
  E = (De · E1 + Dav · E4)/(De + Dav)
  kjer je:







  E | = | poraba električne energije Wh/km |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | poraba električne energije Wh/km, izračunana ob popolnoma napolnjeni napravi za shranjevanje električne energije/moči |
| E4 | = | poraba električne energije Wh/km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| De | = | električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, po katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

3.4.6.1

V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 3.2.3.2.1:

E = (De · E1 + Dav · E4)/(De + Dav)

kjer je:

E

=

poraba električne energije Wh/km

E1

=

poraba električne energije Wh/km, izračunana ob popolnoma napolnjeni napravi za shranjevanje električne energije/moči

E4

=

poraba električne energije Wh/km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

De

=

električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, po katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

| 3.4.6.2 | V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 3.2.3.2.2:
  E = (Dovc · E1 + Dav · E4)/(Dovc + Dav)
  kjer je:







  E | = | poraba električne energije Wh/km |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | poraba električne energije Wh/km, izračunana ob popolnoma napolnjeni napravi za shranjevanje električne energije/moči |
| E4 | = | poraba električne energije Wh/km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| Dovc | = | doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9 |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

3.4.6.2

V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 3.2.3.2.2:

E = (Dovc · E1 + Dav · E4)/(Dovc + Dav)

kjer je:

E

=

poraba električne energije Wh/km

E1

=

poraba električne energije Wh/km, izračunana ob popolnoma napolnjeni napravi za shranjevanje električne energije/moči

E4

=

poraba električne energije Wh/km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

Dovc

=

doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

4.   HIBRIDNO ELEKTRIČNO VOZILO Z ZUNANJIM POLNJENJEM S STIKALOM ZA IZBIRO NAČINA DELOVANJA

4.1   Izvedeta se dva preskusa pod naslednjimi pogoji:

| 4.1.1 | Pogoj A: preskus se izvede s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči. |
| --- | --- |

4.1.1

Pogoj A: preskus se izvede s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči.

| 4.1.2 | Pogoj B: preskus se izvede v stanju najmanjšega napajanja naprave za shranjevanje električne energije/moči (največje praznjenje zmogljivosti). |
| --- | --- |

4.1.2

Pogoj B: preskus se izvede v stanju najmanjšega napajanja naprave za shranjevanje električne energije/moči (največje praznjenje zmogljivosti).

| 4.1.3 | Stikalo za izbiro načina delovanja se postavi v položaje, kot so navedeni v spodnji tabeli:









  Hibridni načini
  Stanje napolnjenosti akumulatorja | Povsem električni
  Hibridni
  Preklopi v položaj | Povsem gorivni
  Hibridni
  Preklopi v položaj | Povsem električni
  Povsem gorivni
  Hibridni
  Preklopi v Položaj | Hibridni način n (3)

  ...
  Hibridni način m (3)

  Preklopi v položaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pogoj A
  Popolnoma napolnjen | Hibridni | Hibridni | Hibridni | Najbolj električni hibridni način (4) |
| Pogoj B
  Stanje min. napolnjenosti | Hibridni | Gorivni | Gorivni | Najbolj gorivni način (5) |

4.1.3

Stikalo za izbiro načina delovanja se postavi v položaje, kot so navedeni v spodnji tabeli:

Hibridni načini

Stanje napolnjenosti akumulatorja

Povsem električni

Hibridni

Preklopi v položaj

Povsem gorivni

Hibridni

Preklopi v položaj

Povsem električni

Povsem gorivni

Hibridni

Preklopi v Položaj

Hibridni način n (3)

...

Hibridni način m (3)

Preklopi v položaj

Pogoj A

Popolnoma napolnjen

Hibridni

Hibridni

Hibridni

Najbolj električni hibridni način (4)

Pogoj B

Stanje min. napolnjenosti

Hibridni

Gorivni

Gorivni

Najbolj gorivni način (5)

4.2   Pogoj A

4.2.1   Če je električni domet vozila, merjen v skladu s Prilogo 9 k temu pravilniku, večji od 1 celotnega cikla, se lahko preskus tipa I za merjenje električne energije na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe izvede v povsem električnem načinu. V tem primeru sta vrednosti M1 in C1 v odstavku 4.4 enaki 0.

4.2.2   Postopek se začne s praznjenjem naprave za shranjevanje električne energije/moči v vozilu, kot je opisano v odstavku 4.2.2.1 spodaj.

4.2.2.1   Naprava za shranjevanje električne energije/moči v vozilu se prazni med vožnjo s stikalom v povsem električnem položaju (po preskusni stezi, na dinamometru itd.) z enakomerno hitrostjo, ki znaša 70 odstotkov ± 5 odstotkov najvišje hitrosti vozila v povsem električnem načinu, ki se določi v skladu s preskusnim postopkom za električna vozila, opredeljenim v Pravilniku št. 68.

Praznjenje se ustavi:

| (a) | ko vozilo ne more voziti s 65 % največje tridesetminutne hitrosti ali |
| --- | --- |

(a)

ko vozilo ne more voziti s 65 % največje tridesetminutne hitrosti ali

| (b) | ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, da ustavi vozilo, ali |
| --- | --- |

(b)

ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, da ustavi vozilo, ali

| (c) | po prevoženih 100 km. |
| --- | --- |

(c)

po prevoženih 100 km.

Če vozilo ni opremljeno s povsem električnim načinom, se naprava za shranjevanje električne energije/moči prazni med vožnjo (na preskusni stezi, dinamometru itd.):

| (a) | pri enakomerni hitrosti 50 km/h, dokler se ne zažene motor električnega hibridnega vozila, ki uporablja gorivo; |
| --- | --- |

(a)

pri enakomerni hitrosti 50 km/h, dokler se ne zažene motor električnega hibridnega vozila, ki uporablja gorivo;

| (b) | ali, če vozilo ne more doseči enakomerne hitrosti 50 km/h brez zagona motorja, ki uporablja gorivo, se hitrost zmanjšuje, dokler vozilo lahko pelje z manjšo enakomerno hitrostjo, pri čemer se motor, ki uporablja gorivo, določen čas/določeno razdaljo ne zažene (natančne podatke navedeta tehnična služba in proizvajalec); |
| --- | --- |

(b)

ali, če vozilo ne more doseči enakomerne hitrosti 50 km/h brez zagona motorja, ki uporablja gorivo, se hitrost zmanjšuje, dokler vozilo lahko pelje z manjšo enakomerno hitrostjo, pri čemer se motor, ki uporablja gorivo, določen čas/določeno razdaljo ne zažene (natančne podatke navedeta tehnična služba in proizvajalec);

| (c) | ali s priporočilom proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

ali s priporočilom proizvajalca.

Motor, ki uporablja gorivo, se ustavi v 10 sekundah od samodejnega vklopa.

4.2.3   Kondicioniranje vozila

| 4.2.3.1 | Za kondicioniranje vozil z motorjem na kompresijski vžig se uporablja cikel drugega dela ustreznega voznega cikla v povezavi z ustreznimi predpisi za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge. Prevozijo se trije zaporedni cikli. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Za kondicioniranje vozil z motorjem na kompresijski vžig se uporablja cikel drugega dela ustreznega voznega cikla v povezavi z ustreznimi predpisi za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge. Prevozijo se trije zaporedni cikli.

| 4.2.3.2 | Vozila z motorjem na prisilni vžig je treba predhodno kondicionirati z enim ciklom prvega dela in dvema cikloma drugega dela ustreznega voznega cikla v povezavi z ustreznimi predpisi za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Vozila z motorjem na prisilni vžig je treba predhodno kondicionirati z enim ciklom prvega dela in dvema cikloma drugega dela ustreznega voznega cikla v povezavi z ustreznimi predpisi za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge.

| 4.2.3.3 | Po tem predhodnem kondicioniranju in pred preskušanjem je treba vozilo hraniti v prostoru, v katerem temperatura ostaja razmeroma stalna med 293 in 303 K (20 °C in 30 °C). To kondicioniranje se izvaja najmanj šest ur in traja, dokler se temperatura motornega olja in morebitno hladilno sredstvo ne razlikujeta od temperature prostora za manj kot ± 2 K in naprava za shranjevanje električne energije/moči ni popolnoma napolnjena kot posledica polnjenja, predpisanega v odstavku 4.2.3.4 spodaj. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Po tem predhodnem kondicioniranju in pred preskušanjem je treba vozilo hraniti v prostoru, v katerem temperatura ostaja razmeroma stalna med 293 in 303 K (20 °C in 30 °C). To kondicioniranje se izvaja najmanj šest ur in traja, dokler se temperatura motornega olja in morebitno hladilno sredstvo ne razlikujeta od temperature prostora za manj kot ± 2 K in naprava za shranjevanje električne energije/moči ni popolnoma napolnjena kot posledica polnjenja, predpisanega v odstavku 4.2.3.4 spodaj.

| 4.2.3.4 | Med zaustavitvijo se naprava za shranjevanje električne energije/moči napolni, in sicer s pomočjo postopka normalnega nočnega polnjenja, kot je opredeljen v odstavku 3.2.2.5 te priloge. |
| --- | --- |

4.2.3.4

Med zaustavitvijo se naprava za shranjevanje električne energije/moči napolni, in sicer s pomočjo postopka normalnega nočnega polnjenja, kot je opredeljen v odstavku 3.2.2.5 te priloge.

4.2.4   Preskusni postopek

4.2.4.1   Vozilo se zažene s sredstvi, ki so predvidena za običajno uporabo s strani voznika. Prvi cikel se začne ob začetku postopka za zagon vozila.

4.2.4.2   Uporabljajo se lahko preskusni postopki iz odstavka 4.2.4.2.1. ali 4.2.4.2.2.

4.2.4.2.1   Vzorčenje se začne (ZV) pred ali z začetkom postopka zagona vozila in konča ob zaključku zadnjega obdobja prostega teka v izvenmestnem voznem ciklu (drugi del, konec vzorčenja (KV)).

4.2.4.2.2   Vzorčenje se začne (ZV) pred začetkom ali ob začetku postopka za zagon vozila in nadaljuje v številnih ponovljenih preskusnih ciklih. Konča se ob zaključku zadnjega obdobja prostega teka, ko akumulator doseže stanje najmanjšega napajanja v skladu z merili, opredeljenimi v nadaljevanju (konec vzorčenja (KV)).

Za določitev, kdaj je akumulator v stanju najmanjšega napajanja, se uporablja elektroenergetska bilanca Q [Ah], izmerjena z uporabo postopka iz Dodatka 2 k tej prilogi.

Akumulator je v stanju najmanjšega napajanja v preskusnem ciklu N, če elektroenergetska bilanca med preskusnim ciklom N + 1 ne kaže več kot 3 % praznjenja, izraženega kot odstotek nominalne zmogljivosti akumulatorja (v Ah) v stanju največjega napajanja, kot jo je navedel proizvajalec. Na zahtevo proizvajalca se lahko opravijo dodatni preskusni cikli, njihovi rezultati pa vključijo v izračune, opisane v odstavkih 4.2.4.5 in 4.4.1, pod pogojem, da elektroenergetska bilanca za vsak dodatni preskusni cikel pokaže manjše praznjenje naprave za shranjevanje električne energije kot v prejšnjem ciklu.

Med vsakim ciklom je dovoljeno obdobje 10-minutne zaustavitve segretega vozila. V tem času mora biti motor izklopljen.

4.2.4.3   Vozilo se vozi ob uporabi ustreznega voznega cikla in predpisov za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge.

4.2.4.4   Izpušni plini se analizirajo v skladu s Prilogo 4 k Pravilniku št. 83, veljavnem v času homologacije vozila.

4.2.4.5   Rezultati preskusov v kombiniranem ciklu (CO2 in poraba goriva) za pogoj A se zabeležijo (m1 [g] oz. c1 [l]). Pri preskušanju v skladu s točko 4.2.4.2.1 sta m1 in c1 enostavno rezultat enega izvedenega kombiniranega cikla. Pri preskušanju v skladu s točko 4.2.4.2.2 sta m1 in c1 enostavno rezultat enega izvedenega kombiniranega cikla.

Formula
  Formula

4.2.5   Naprava za shranjevanje električne energije/moči se napolni v 30 minutah po zaključku zadnjega cikla, in sicer v skladu z odstavkom 3.2.2.5 te priloge.

Oprema za merjenje energije, nameščena med omrežno vtičnico in polnilnikom za vozilo, meri energijo za polnjenje e1 [Wh] iz omrežja.

4.2.6   Poraba električne energije za pogoj A je e1 [Wh].

4.3   Pogoj B

4.3.1   Kondicioniranje vozila

4.3.1.1   Napravo za shranjevanje električne energije/moči v vozilu je treba izprazniti v skladu z odstavkom 4.2.2.1 te priloge.

Na zahtevo proizvajalca se lahko kondicioniranje v skladu z odstavkom 4.2.3.1 ali 4.2.3.2 te priloge opravi pred praznjenjem naprave za shranjevanje električne energije.

4.3.1.2   Pred preskušanjem je treba vozilo hraniti v prostoru, v katerem temperatura ostaja razmeroma stalna med 293 in 303 K (20 in 30 °C). To kondicioniranje se izvaja najmanj šest ur in traja, dokler se temperatura motornega olja in morebitno hladilno sredstvo ne razlikujeta od temperature prostora za manj kot ± 2 K.

4.3.2   Preskusni postopek

4.3.2.1   Vozilo se zažene s sredstvi, ki so predvidena za običajno uporabo s strani voznika. Prvi cikel se začne z začetkom postopka zagona vozila.

4.3.2.2   Vzorčenje se začne (ZV) pred ali z začetkom postopka zagona vozila in konča ob zaključku zadnjega obdobja prostega teka v izvenmestnem voznem ciklu (drugi del, konec vzorčenja (KV)).

4.3.2.3   Vozilo se vozi ob uporabi ustreznega voznega cikla in predpisov za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge.

4.3.2.4   Izpušni plini se analizirajo v skladu s Prilogo 4 k Pravilniku št. 83, veljavnem v času homologacije vozila.

4.3.2.5   Rezultati preskusov v kombiniranem ciklu (CO2 in poraba goriva) za pogoj B se zabeležijo (m2 [g] oz. c2 [l]).

4.3.3   Naprava za shranjevanje električne energije/moči se napolni v 30 minutah po zaključku cikla, in sicer v skladu z odstavkom 3.2.2.5 te priloge.

Oprema za merjenje energije, nameščena med omrežno vtičnico in polnilnikom za vozilo, meri energijo za polnjenje e2 [Wh] iz omrežja.

4.3.4   Napravo za shranjevanje električne energije/moči v vozilu je treba izprazniti v skladu z odstavkom 4.2.2.1 te priloge.

4.3.5   Naprava za shranjevanje električne energije/moči se napolni v 30 minutah po izpraznjenju, in sicer v skladu z odstavkom 3.2.2.5 te priloge.

Oprema za merjenje energije, nameščena med omrežno vtičnico in polnilnikom za vozilo, meri energijo za polnjenje e3 [Wh] iz omrežja.

4.3.6   Poraba električne energije e4 [Wh] za pogoj B je: e4 = e2 – e3

4.4   Rezultati preskusov

4.4.1   Vrednosti CO2 sta M1 = m1/Dtest1 in M2 = m2/Dtest2 [g/km], pri čemer sta Dtest1 in Dtest2 celotni dejansko prevoženi razdalji v preskusih, izvedenih pod pogojem A (odstavek 4.2 te priloge) ali B (odstavek 4.3 te priloge), m1 in m2 pa vrednosti, določeni v odstavku 4.2.4.5 in 4.3.2.5.

4.4.2   Ponderirane vrednosti CO2 se izračunajo, kot sledi:

| 4.4.2.1 | V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.1:
  M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav)
  kjer je:







  M | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči |
| M2 | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| De | = | električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, po katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

4.4.2.1

V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.1:

M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav)

kjer je:

M

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer

M1

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči

M2

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

De

=

električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, po katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

| 4.4.2.2 | V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.2:
  M = (Dovc · M1 + Dav · M2)/(Dovc + Dav)
  kjer je:







  M | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči |
| M2 | = | masna emisija CO2 v gramih na kilometer z napravo za shranjevanje električne energije v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| Dovc | = | doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9 |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

4.4.2.2

V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.2:

M = (Dovc · M1 + Dav · M2)/(Dovc + Dav)

kjer je:

M

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer

M1

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči

M2

=

masna emisija CO2 v gramih na kilometer z napravo za shranjevanje električne energije v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

Dovc

=

doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

4.4.3   Vrednosti porabe goriva sta

C1 = 100 · c1/Dtest1 in C2 = 100 · c2/Dtest2 [l/100 km]

pri čemer sta Dtest1 in Dtest2 celotni dejansko prevoženi razdalji v preskusih, izvedenih pod pogojem A (odstavek 4.2 te priloge) ali B (odstavek 4.3 te priloge), c1 in c2 pa vrednosti, določeni v odstavku 4.2.4.5 ali 4.3.2.5 te priloge.

4.4.4   Ponderirane vrednosti porabe goriva se izračunajo, kot sledi:

| 4.4.4.1 | V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.1:
  C = (De · C1 + Dav · C2)/(De + Dav)
  kjer je:







  C | = | poraba goriva v l/100 km |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | poraba goriva v l/100 km s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči |
| C2 | = | poraba goriva v l/100 km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| De | = | električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, v katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

4.4.4.1

V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.1:

C = (De · C1 + Dav · C2)/(De + Dav)

kjer je:

C

=

poraba goriva v l/100 km

C1

=

poraba goriva v l/100 km s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči

C2

=

poraba goriva v l/100 km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

De

=

električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, v katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

| 4.4.4.2 | V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.2:
  C = (Dovc · C1 + Dav · C2)/(Dovc + Dav)
  kjer je:







  C | = | poraba goriva v l/100 km |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | = | poraba goriva v l/100 km s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči |
| C2 | = | poraba goriva v l/100 km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| Dovc | = | doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9 |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

4.4.4.2

V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.2:

C = (Dovc · C1 + Dav · C2)/(Dovc + Dav)

kjer je:

C

=

poraba goriva v l/100 km

C1

=

poraba goriva v l/100 km s popolnoma napolnjeno napravo za shranjevanje električne energije/moči

C2

=

poraba goriva v l/100 km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

Dovc

=

doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

4.4.5   Vrednosti porabe električne energije sta:

E1 = e1/Dtest1 in E4 = e4/Dtest2 [Wh/km]

pri čemer sta Dtest1 in Dtest2 celotni dejansko prevoženi razdalji v preskusih, izvedenih pod pogojem A (odstavek 4.2 te priloge) ali B (odstavek 4.3 te priloge), e1 in e4 pa vrednosti, določeni v odstavku 4.2.6 in 4.3.6 te priloge.

4.4.6   Ponderirane vrednosti porabe električne energije se izračunajo, kot sledi:

| 4.4.6.1 | V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.1:
  E = (De · E1 + Dav · E4)/(De + Dav)
  kjer je:







  E | = | poraba električne energije Wh/km |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | poraba električne energije Wh/km, izračunana ob popolnoma napolnjeni napravi za shranjevanje električne energije/moči |
| E4 | = | poraba električne energije Wh/km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| De | = | električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, po katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

4.4.6.1

V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.1:

E = (De · E1 + Dav · E4)/(De + Dav)

kjer je:

E

=

poraba električne energije Wh/km

E1

=

poraba električne energije Wh/km, izračunana ob popolnoma napolnjeni napravi za shranjevanje električne energije/moči

E4

=

poraba električne energije Wh/km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

De

=

električni domet vozila, v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9, po katerem mora proizvajalec zagotoviti sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

| 4.4.6.2 | V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.2:
  E = (Dovc · E1 + Dav · E4)/(Dovc + Dav)
  kjer je:







  E | = | poraba električne energije Wh/km |
| --- | --- | --- | --- |
| E1 | = | poraba električne energije Wh/km, izračunana ob popolnoma napolnjeni napravi za shranjevanje električne energije |
| E4 | = | poraba električne energije Wh/km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti) |
| Dovc | = | doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9 |
| Dav | = | 25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja). |

4.4.6.2

V primeru preskušanja v skladu z odstavkom 4.2.4.2.2:

E = (Dovc · E1 + Dav · E4)/(Dovc + Dav)

kjer je:

E

=

poraba električne energije Wh/km

E1

=

poraba električne energije Wh/km, izračunana ob popolnoma napolnjeni napravi za shranjevanje električne energije

E4

=

poraba električne energije Wh/km z napravo za shranjevanje električne energije/moči v stanju minimalne napolnjenosti (največje praznjenje zmogljivosti)

Dovc

=

doseg zunanjega napajanja vozila v skladu s postopkom, opisanim v Prilogi 9

Dav

=

25 km (pričakovana povprečna razdalja med dvema polnjenjema akumulatorja).

5.   HIBRIDNO ELEKTRIČNO VOZILO Z NAPAJANJEM IZ NOTRANJEGA VIRA BREZ STIKALA ZA IZBIRO NAČINA DELOVANJA

5.1   Ta vozila se preskušajo v skladu s Prilogo 6 ob uporabi ustreznega voznega cikla in predpisov za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge.

5.1.1   Emisije ogljikovega dioksida (CO2) in porabo goriva se določi ločeno za prvi del (mestna vožnja) in drugi del (izvenmestna vožnja) določenega voznega cikla.

5.2   Za predhodno kondicioniranje se izvedeta najmanj 2 zaporedna celotna vozna cikla (en prvi del in en drugi del) brez vmesne zaustavitve, ob uporabi ustreznega voznega cikla in predpisov za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge.

5.3   Rezultati preskusov

5.3.1   Rezultati (poraba goriva C [l/100 km] in emisija CO2 M [g/km]) tega preskusa se popravijo v funkciji energijske bilance ΔEbatt akumulatorja vozila.

Popravljeni vrednosti (C0 [l/100 km] in M0 [g/km]) sta enaki ničelni energijski bilanci (ΔEbatt = 0) in se izračunata s pomočjo korekcijskega koeficienta, ki ga določi proizvajalec, kot je opredeljeno spodaj.

Pri drugih sistemih za shranjevanje, razen električnega akumulatorja, ΔEbatt predstavlja ΔEstorage, energijsko bilanco naprave za shranjevanje električne energije.

5.3.1.1   Elektroenergetska bilanca Q [Ah], izmerjena z uporabo postopka iz dodatka 2 k tej prilogi, se uporablja kot merilo razlike v energijski vsebnosti akumulatorja vozila med koncem in začetkom cikla. Elektroenergetska bilanca se določi ločeno za cikel prvega dela in cikel drugega dela.

5.3.2   Pod spodnjimi pogoji se lahko nepopravljeni izmerjeni vrednosti C in M uporabita kot rezultata preskusa:

| 1. | če lahko proizvajalec dokaže, da ni povezave med energijsko bilanco in porabo goriva; |
| --- | --- |

1.

če lahko proizvajalec dokaže, da ni povezave med energijsko bilanco in porabo goriva;

| 2. | če ΔEbatt vedno ustreza polnjenju akumulatorja; |
| --- | --- |

2.

če ΔEbatt vedno ustreza polnjenju akumulatorja;

| 3. | če ΔEbatt vedno ustreza praznjenju akumulatorja in je znotraj 1 odstotka energijske vsebnosti porabljenega goriva (pri čemer porabljeno gorivo pomeni skupno porabo goriva v 1 ciklu). |
| --- | --- |

3.

če ΔEbatt vedno ustreza praznjenju akumulatorja in je znotraj 1 odstotka energijske vsebnosti porabljenega goriva (pri čemer porabljeno gorivo pomeni skupno porabo goriva v 1 ciklu).

Sprememba energijske vsebnosti akumulatorja DEbatt se lahko izračuna iz izmerjene elektroenergetske bilance Q na naslednji način:

ΔΕbatt = ΔSOC (%) · ETEbatt ≅ 0,0036 · |ΔΑh| · Vbatt = 0,0036 · Q · Vbatt (MJ)

pri čemer je ETEbatt [MJ] skupna zmogljivost akumulatorja za shranjevanje energije in Vbatt [V] nazivna napetost akumulatorja.

5.3.3   Korekcijski koeficient porabe goriva (Kfuel), kot ga določi proizvajalec

5.3.3.1   Korekcijski koeficient porabe goriva (Kfuel) se določi na podlagi niza n merjenj, ki jih opravi proizvajalec. V tem nizu naj bo vsaj eno merjenje s Qi < 0 in vsaj eno s Qj > 0.

Če tega pogoja ni mogoče izpolniti v voznem ciklu (prvem delu ali drugem delu), uporabljenem v tem preskusu, mora tehnična služba oceniti statistično značilnost ekstrapolacije, potrebne za določitev vrednosti porabe goriva pri ΔEbatt = 0.

5.3.3.2   Korekcijski koeficient porabe goriva (Kfuel) je opredeljen kot:

Kfuel = (n · ΣQiCi – ΣQi · ΣCi)/(n · ΣQi
  2 – (ΣQi)2) (l/100 km/Ah)

kjer je:

| Ci | : | poraba goriva, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (l/100 km) |
| --- | --- | --- |
| Qi | : | elektroenergetska bilanca, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (Ah) |
| n | : | število podatkov. |

Ci

:

poraba goriva, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (l/100 km)

Qi

:

elektroenergetska bilanca, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (Ah)

n

:

število podatkov.

Korekcijski koeficient porabe goriva se zaokroži na štiri pomembne števke (npr. 0.xxxx ali xx.xx). Statistično značilnost korekcijskega koeficienta porabe goriva oceni tehnična služba.

5.3.3.3   Posamezni korekcijski koeficienti porabe goriva se določijo za vrednosti porabe goriva, merjene ves čas cikla prvega dela ali cikla drugega dela.

5.3.4   Poraba goriva pri ničelni energijski bilanci akumulatorja (C0)

5.3.4.1   Poraba goriva C0 pri DEbatt = 0 se določi z naslednjo enačbo:

C0 = C – Kfuel · Q (l/100 km)

kjer je:

| C | : | poraba goriva, izmerjena med preskusom (l/100 km) |
| --- | --- | --- |
| Q | : | elektroenergetska bilanca, izmerjena med preskusom (Ah). |

C

:

poraba goriva, izmerjena med preskusom (l/100 km)

Q

:

elektroenergetska bilanca, izmerjena med preskusom (Ah).

5.3.4.2   Poraba goriva pri ničelni energijski bilanci akumulatorja se določi ločeno za vrednosti porabe goriva, merjene ves čas cikla prvega dela in cikla drugega dela.

5.3.5   Korekcijski koeficient emisije CO2 (KCO2), kot ga določi proizvajalec

5.3.5.1   Korekcijski koeficient emisije CO2 (KCO2) se določi s pomočjo niza n merjenj, ki jih opravi proizvajalec. V tem nizu naj bo vsaj eno merjenje s QI < 0 in vsaj eno s Qj > 0.

Če tega pogoja ni mogoče izpolniti v voznem ciklu (prvem delu ali drugem delu), uporabljenem v tem preskusu, mora tehnična služba oceniti statistično značilnost ekstrapolacije, potrebne za določitev vrednosti emisije CO2 pri ΔEbatt = 0.

5.3.5.2   Korekcijski koeficient emisije CO2 (KCO2) je opredeljen kot:

KCO2 = (n · ΣQiMi – ΣQi · ΣΜi)/(n · ΣQi
  2 – (ΣQi)2) (g/km/Ah)

kjer je:

| Mi | : | emisija CO2, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (g/km) |
| --- | --- | --- |
| Qi | : | elektroenergetska bilanca med i-tim preskusom proizvajalca (Ah) |
| n | : | število podatkov. |

Mi

:

emisija CO2, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (g/km)

Qi

:

elektroenergetska bilanca med i-tim preskusom proizvajalca (Ah)

n

:

število podatkov.

Korekcijski koeficient emisije CO2 se zaokroži na štiri pomembne števke (npr. 0.xxxx ali xx.xx). Statistično značilnost korekcijskega koeficienta emisije CO2 oceni tehnična služba.

5.3.5.3   Posamezni korekcijski koeficienti emisije CO2 se določijo za vrednosti porabe goriva, merjene ves čas cikla prvega dela ali cikla drugega dela.

5.3.6   Emisija CO2 pri ničelni energijski bilanci akumulatorja (M0)

5.3.6.1   Emisija CO2 M0 pri DEbatt = 0 se določi z naslednjo enačbo:

M0 = M – KCO2·Q (g/km)

kjer je:

| C | : | poraba goriva, izmerjena med preskusom (l/100 km) |
| --- | --- | --- |
| Q | : | elektroenergetska bilanca, izmerjena med preskusom (Ah). |

C

:

poraba goriva, izmerjena med preskusom (l/100 km)

Q

:

elektroenergetska bilanca, izmerjena med preskusom (Ah).

5.3.6.2   Emisija CO2 pri ničelni energijski bilanci akumulatorja se določi ločeno za vrednosti emisije CO2, merjene ves čas cikla prvega dela in cikla drugega dela.

6.   HIBRIDNO ELEKTRIČNO VOZILO Z NAPAJANJEM IZ NOTRANJEGA VIRA S STIKALOM ZA IZBIRO NAČINA DELOVANJA

6.1   Ta vozila se preskušajo v hibridnem načinu v skladu s Prilogo 6 ob uporabi ustreznega voznega cikla in predpisov za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge. Če je na voljo več hibridnih načinov, se preskus izvede v tistem načinu, ki je samodejno nastavljen po obratu ključa za vžig motorja (normalni način).

6.1.1   Emisije ogljikovega dioksida (CO2) in porabo goriva se določi ločeno za prvi del (mestna vožnja) in drugi del (izvenmestna vožnja) določenega voznega cikla.

6.2   Za predhodno kondicioniranje se izvedeta najmanj 2 zaporedna celotna vozna cikla (en prvi del in en drugi del) brez vmesne zaustavitve, ob uporabi ustreznega voznega cikla in predpisov za prestavljanje, kot so opredeljeni v odstavku 1.4 te priloge.

6.3   Rezultati preskusov

6.3.1   Rezultati (poraba goriva C [l/100 km] in emisija CO2 M [g/km]) tega preskusa se popravijo v funkciji energijske bilance ΔEbatt akumulatorja vozila.

Popravljeni vrednosti (C0 [l/100 km] in M0 [g/km]) sta enaki ničelni energijski bilanci (ΔEbatt = 0) in se izračunata s pomočjo korekcijskega koeficienta, ki ga določi proizvajalec, kot je opredeljeno spodaj.

Pri drugih sistemih za shranjevanje, razen električnega akumulatorja, ΔEbatt predstavlja ΔEstorage, energijsko bilanco naprave za shranjevanje električne energije.

6.3.1.1   Elektroenergetska bilanca Q [Ah], izmerjena z uporabo postopka iz dodatka 2 k tej prilogi, se uporablja kot merilo razlike v energijski vsebnosti akumulatorja vozila med koncem in začetkom cikla. Elektroenergetska bilanca se določi ločeno za cikel prvega dela in cikel drugega dela.

6.3.2   Pod spodnjimi pogoji se lahko nepopravljeni izmerjeni vrednosti C in M uporabita kot rezultata preskusa:

| 1. | če lahko proizvajalec dokaže, da ni povezave med energijsko bilanco in porabo goriva; |
| --- | --- |

1.

če lahko proizvajalec dokaže, da ni povezave med energijsko bilanco in porabo goriva;

| 2. | če ΔEbatt vedno ustreza polnjenju akumulatorja; |
| --- | --- |

2.

če ΔEbatt vedno ustreza polnjenju akumulatorja;

| 3. | če ΔEbatt vedno ustreza praznjenju akumulatorja in je znotraj 1 odstotka energijske vsebnosti porabljenega goriva (pri čemer porabljeno gorivo pomeni skupno porabo goriva v 1 ciklu). |
| --- | --- |

3.

če ΔEbatt vedno ustreza praznjenju akumulatorja in je znotraj 1 odstotka energijske vsebnosti porabljenega goriva (pri čemer porabljeno gorivo pomeni skupno porabo goriva v 1 ciklu).

Sprememba energijske vsebnosti akumulatorja DEbatt se lahko izračuna iz izmerjene elektroenergetske bilance Q na naslednji način:

ΔΕbatt = ΔSOC(%) · ETEbatt ≅ 0,0036 · |ΔΑh| · Vbatt = 0,0036 · Q · Vbatt (MJ)

pri čemer je ETEbatt [MJ] skupna zmogljivost akumulatorja za shranjevanje energije in Vbatt [V] nazivna napetost akumulatorja.

6.3.3   Korekcijski koeficient porabe goriva (Kfuel), kot ga določi proizvajalec

6.3.3.1   Korekcijski koeficient porabe goriva (Kfuel) se določi na podlagi niza n merjenj, ki jih opravi proizvajalec. V tem nizu naj bo vsaj eno merjenje s Qi < 0 in vsaj eno s Qj > 0.

Če tega pogoja ni mogoče izpolniti v voznem ciklu (prvem delu ali drugem delu), uporabljenem v tem preskusu, mora tehnična služba oceniti statistično značilnost ekstrapolacije, potrebne za določitev vrednosti porabe goriva pri ΔEbatt = 0.

6.3.3.2   Korekcijski koeficient porabe goriva (Kfuel) je opredeljen kot:

Kfuel = (n · ΣQiCi – ΣQi · ΣCi)/(n · ΣQi
  2 – (ΣQi)2) (l/100 km/Ah)

kjer je:

| Ci | : | poraba goriva, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (l/100 km) |
| --- | --- | --- |
| Qi | : | elektroenergetska bilanca, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (Ah) |
| n | : | število podatkov. |

Ci

:

poraba goriva, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (l/100 km)

Qi

:

elektroenergetska bilanca, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (Ah)

n

:

število podatkov.

Korekcijski koeficient porabe goriva se zaokroži na štiri pomembne števke (npr. 0.xxxx ali xx.xx). Statistično značilnost korekcijskega koeficienta porabe goriva oceni tehnična služba.

6.3.3.3   Posamezni korekcijski koeficienti porabe goriva se določijo za vrednosti porabe goriva, merjene ves čas cikla prvega dela ali cikla drugega dela.

6.3.4   Poraba goriva pri ničelni energijski bilanci akumulatorja (C0)

6.3.4.1   Poraba goriva C0 pri ΔEbatt = 0 se določi z naslednjo enačbo:

C0 = C – Kfuel · Q (l/100 km)

kjer je:

| C | : | poraba goriva, izmerjena med preskusom (l/100 km) |
| --- | --- | --- |
| Q | : | elektroenergetska bilanca, izmerjena med preskusom (Ah). |

C

:

poraba goriva, izmerjena med preskusom (l/100 km)

Q

:

elektroenergetska bilanca, izmerjena med preskusom (Ah).

6.3.4.2   Poraba goriva pri ničelni energijski bilanci akumulatorja se določi ločeno za vrednosti porabe goriva, merjene ves čas cikla prvega dela in cikla drugega dela.

6.3.5   Korekcijski koeficient emisije CO2 (KCO2), kot ga določi proizvajalec

6.3.5.1   Korekcijski koeficient emisije CO2 (KCO2) se določi s pomočjo niza n merjenj, ki jih opravi proizvajalec. V tem nizu naj bo vsaj eno merjenje s Qi < 0 in vsaj eno s Qj > 0.

Če tega pogoja ni mogoče izpolniti v voznem ciklu (prvem delu ali drugem delu), uporabljenem v tem preskusu, mora tehnična služba oceniti statistično značilnost ekstrapolacije, potrebne za določitev vrednosti emisije CO2 pri DEbatt = 0.

6.3.5.2   Korekcijski koeficient emisije CO2 (KCO2) je opredeljen kot:

KCO2 = (n · ΣQiMi – ΣQi · ΣΜi)/(n · ΣQi
  2 – (ΣQi)2) (g/km/Ah)

kjer je:

| Mi | : | emisija CO2, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (g/km) |
| --- | --- | --- |
| Qi | : | elektroenergetska bilanca med i-tim preskusom proizvajalca (Ah) |
| n | : | število podatkov. |

Mi

:

emisija CO2, izmerjena med i-tim preskusom proizvajalca (g/km)

Qi

:

elektroenergetska bilanca med i-tim preskusom proizvajalca (Ah)

n

:

število podatkov.

Korekcijski koeficient emisije CO2 se zaokroži na štiri pomembne števke (npr. 0.xxxx ali xx.xx). Statistično značilnost korekcijskega koeficienta emisije CO2 oceni tehnična služba.

6.3.5.3   Posamezni korekcijski koeficienti emisije CO2 se določijo za vrednosti porabe goriva, merjene ves čas cikla prvega dela ali cikla drugega dela.

6.3.6   Emisija CO2 pri ničelni energijski bilanci akumulatorja (M0)

6.3.6.1   Emisija CO2 M0 pri ΔEbatt = 0 se določi z naslednjo enačbo:

M0 = M – KCO2 · Q (g/km)

kjer je:

| C | : | poraba goriva, izmerjena med preskusom (l/100 km) |
| --- | --- | --- |
| Q | : | elektroenergetska bilanca, izmerjena med preskusom (Ah). |

C

:

poraba goriva, izmerjena med preskusom (l/100 km)

Q

:

elektroenergetska bilanca, izmerjena med preskusom (Ah).

6.3.6.2   Emisija CO2 pri ničelni energijski bilanci akumulatorja se določi ločeno za vrednosti emisije CO2, merjene ves čas cikla prvega dela in cikla drugega dela.

---

(1)  znano tudi kot „vozilo z zunanjim polnjenjem“

(2)  znano tudi kot „vozilo z nezunanjim polnjenjem“

(3)  Na primer: športni, gospodarni, mestni, izvenmestni položaj.

(4)  Hibridni način z največjo porabo elektrike:

hibridni način, za katerega se lahko dokaže, da ima največjo porabo električne energije med vsemi izbirnimi hibridnimi načini, kadar je preskušen pod pogojem A, kar se ugotovi na podlagi podatkov, ki jih zagotovi proizvajalec, in v soglasju s tehnično službo.

(5)  Način z največjo porabo goriva:

hibridni način, za katerega se lahko dokaže, da ima največjo porabo goriva med vsemi izbirnimi hibridnimi načini, kadar je preskušen pod pogojem B, kar se ugotovi na podlagi podatkov, ki jih zagotovi proizvajalec, in v soglasju s tehnično službo.

Dodatek 1

PROFIL STANJA NAPOLNJENOSTI NAPRAVE ZA SHRANJEVANJE ELEKTRIČNE ENERGIJE/MOČI ZA HIBRIDNA ELEKTRIČNA VOZILA Z NAPAJANJEM IZ ZUNANJEGA VIRA

Profili stanja napolnjenosti (SOC) za hibridna električna vozila z napajanjem iz zunanjega vira, preskušeni pod pogojema A in B, so:

| Pogoj A: | |
| --- | --- |
| Pogoj B: | |

Pogoj A:

Image

Pogoj B:

Image

Dodatek 2

METODA ZA MERJENJE ELEKTROENERGETSKE BILANCE AKUMULATORJA HIBRIDNEGA ELEKTRIČNEGA VOZILA Z NAPAJANJEM IZ NOTRANJEGA VIRA

1.   UVOD

| 1.1 | Namen tega dodatka je določiti metodo in potrebne instrumente za merjenje elektroenergetske bilance hibridnih električnih vozil z napajanjem iz notranjega in zunanjega vira. Merjenje elektroenergetske bilance je nujno za






  (a) | določanje, kdaj je bila dosežena minimalna napolnjenost akumulatorja med preskusnim postopkom iz odstavkov 3 in 4 te priloge, in |
| --- | --- | --- |

1.1

Namen tega dodatka je določiti metodo in potrebne instrumente za merjenje elektroenergetske bilance hibridnih električnih vozil z napajanjem iz notranjega in zunanjega vira. Merjenje elektroenergetske bilance je nujno za

(a)

določanje, kdaj je bila dosežena minimalna napolnjenost akumulatorja med preskusnim postopkom iz odstavkov 3 in 4 te priloge, in

| (b) | popravo izmerjene porabe goriva in emisije CO2 zaradi spremembe energijske vsebnosti akumulatorja, do katere pride med preskusom, z uporabo metode iz odstavkov 5 in 6 te priloge. |
| --- | --- |

(b)

popravo izmerjene porabe goriva in emisije CO2 zaradi spremembe energijske vsebnosti akumulatorja, do katere pride med preskusom, z uporabo metode iz odstavkov 5 in 6 te priloge.

| 1.2 | Metodo, opisano v tej prilogi, uporabi proizvajalec za meritve, ki se opravijo za določitev korekcijskih faktorjev Kfuel in KCO2, kot sta opredeljena v odstavkih 5.3.3.2, 5.3.5.2, 6.3.3.2 in 6.3.5.2 te priloge.
  Tehnična služba preveri, ali so bile te meritve opravljene v skladu s postopkom, opisanim v tej prilogi. |
| --- | --- |

1.2

Metodo, opisano v tej prilogi, uporabi proizvajalec za meritve, ki se opravijo za določitev korekcijskih faktorjev Kfuel in KCO2, kot sta opredeljena v odstavkih 5.3.3.2, 5.3.5.2, 6.3.3.2 in 6.3.5.2 te priloge.

Tehnična služba preveri, ali so bile te meritve opravljene v skladu s postopkom, opisanim v tej prilogi.

| 1.3 | Metodo, opisano v tej prilogi, uporabi tehnična služba za meritev elektroenergetske bilance Q, kot je opredeljena v odstavkih 3.2.3.2.2, 4.2.4.2.2, 5.3.4.1, 5.3.6.1, 6.3.4.1. in 6.3.6.1 te priloge. |
| --- | --- |

1.3

Metodo, opisano v tej prilogi, uporabi tehnična služba za meritev elektroenergetske bilance Q, kot je opredeljena v odstavkih 3.2.3.2.2, 4.2.4.2.2, 5.3.4.1, 5.3.6.1, 6.3.4.1. in 6.3.6.1 te priloge.

2.   MERILNA OPREMA IN INSTRUMENTI

| 2.1 | Med preskusi, kot so opisani v odstavkih 3, 4, 5 in 6 te priloge, se izmeri tok akumulatorja z uporabo tokovnega pretvornika objemnega ali zaprtega tipa. Tokovni pretvornik (tj. tokovni senzor brez opreme za pridobivanje podatkov) mora imeti najmanjšo natančnost 0,5 odstotka izmerjene vrednosti (v A) ali 0,1 odstotka najvišje vrednosti na lestvici.
  Za potrebe tega preskusa se ne sme uporabljati diagnostičnih preskusnih naprav proizvajalcev originalne opreme (OEM – original equipment manufacturer). |
| --- | --- |

2.1

Med preskusi, kot so opisani v odstavkih 3, 4, 5 in 6 te priloge, se izmeri tok akumulatorja z uporabo tokovnega pretvornika objemnega ali zaprtega tipa. Tokovni pretvornik (tj. tokovni senzor brez opreme za pridobivanje podatkov) mora imeti najmanjšo natančnost 0,5 odstotka izmerjene vrednosti (v A) ali 0,1 odstotka najvišje vrednosti na lestvici.

Za potrebe tega preskusa se ne sme uporabljati diagnostičnih preskusnih naprav proizvajalcev originalne opreme (OEM – original equipment manufacturer).

| 2.1.1 | Tokovni pretvornik se namesti na eno od žic, priključenih neposredno na akumulator. Za enostavno merjenje toka akumulatorja z uporabo zunanje merilne opreme naj proizvajalci v vozilo po možnosti vgradijo ustrezne, varne in dostopne priključne točke. Če to ni izvedljivo, je proizvajalec dolžan podpreti tehnično službo z zagotovitvijo sredstev za priključitev tokovnega pretvornika na žice, priključene na akumulator, na zgoraj opisan način. |
| --- | --- |

2.1.1

Tokovni pretvornik se namesti na eno od žic, priključenih neposredno na akumulator. Za enostavno merjenje toka akumulatorja z uporabo zunanje merilne opreme naj proizvajalci v vozilo po možnosti vgradijo ustrezne, varne in dostopne priključne točke. Če to ni izvedljivo, je proizvajalec dolžan podpreti tehnično službo z zagotovitvijo sredstev za priključitev tokovnega pretvornika na žice, priključene na akumulator, na zgoraj opisan način.

| 2.1.2 | Izhodna vrednost tokovnega pretvornika se vzorči z najmanjšo frekvenco vzorcev 5 Hz. Izmerjeni tok se integrira postopno in daje izmerjeno vrednost Q, izraženo v amperurah (Ah). |
| --- | --- |

2.1.2

Izhodna vrednost tokovnega pretvornika se vzorči z najmanjšo frekvenco vzorcev 5 Hz. Izmerjeni tok se integrira postopno in daje izmerjeno vrednost Q, izraženo v amperurah (Ah).

| 2.1.3 | Temperatura na mestu, kjer je senzor, se meri in vzorči z enako frekvenco vzorcev kot tok, tako da se ta vrednost lahko uporabi za morebitno nadomestilo toka tokovnih pretvornikov in, če je primerno, napetostnega pretvornika, ki se uporablja za pretvorbo izhodne vrednosti tokovnega pretvornika. |
| --- | --- |

2.1.3

Temperatura na mestu, kjer je senzor, se meri in vzorči z enako frekvenco vzorcev kot tok, tako da se ta vrednost lahko uporabi za morebitno nadomestilo toka tokovnih pretvornikov in, če je primerno, napetostnega pretvornika, ki se uporablja za pretvorbo izhodne vrednosti tokovnega pretvornika.

| 2.2 | Tehnični službi se posreduje seznam instrumentov (proizvajalec, št. modela, serijska št.), ki jih proizvajalec uporablja za določanje:






  (a) | kdaj je bila dosežena minimalna napolnjenost akumulatorja med preskusnim postopkom iz odstavkov 3 in 4 te priloge in |
| --- | --- | --- |

2.2

Tehnični službi se posreduje seznam instrumentov (proizvajalec, št. modela, serijska št.), ki jih proizvajalec uporablja za določanje:

(a)

kdaj je bila dosežena minimalna napolnjenost akumulatorja med preskusnim postopkom iz odstavkov 3 in 4 te priloge in

| (b) | korekcijskih faktorjev Kfuel in KCO2 (kot sta opredeljena v odstavkih 5.3.3.2, 5.3.5.2, 6.3.3.2 in 6.3.5.2 te priloge) |
| --- | --- |

(b)

korekcijskih faktorjev Kfuel in KCO2 (kot sta opredeljena v odstavkih 5.3.3.2, 5.3.5.2, 6.3.3.2 in 6.3.5.2 te priloge)

in zadnje datume umerjanja instrumentov (kjer je primerno).

3.   MERILNI POSTOPEK

| 3.1 | Meritev toka akumulatorja se začne hkrati z začetkom preskusa in konča takoj potem, ko vozilo prevozi celotni vozni cikel. |
| --- | --- |

3.1

Meritev toka akumulatorja se začne hkrati z začetkom preskusa in konča takoj potem, ko vozilo prevozi celotni vozni cikel.

| 3.2 | Posamezne vrednosti Q-ja se beležijo ves čas prvega in drugega dela cikla. |
| --- | --- |

3.2

Posamezne vrednosti Q-ja se beležijo ves čas prvega in drugega dela cikla.

---

PRILOGA 9

METODA MERJENJA ELEKTRIČNEGA DOMETA VOZIL Z IZKLJUČNO ELEKTRIČNIM POGONSKIM SISTEMOM ALI HIBRIDNIM ELEKTRIČNIM POGONSKIM SISTEMOM IN DOSEGA ZUNANJEGA NAPAJANJA VOZIL S HIBRIDNIM ELEKTRIČNIM POGONSKIM SISTEMOM

1.   MERITEV ELEKTRIČNEGA DOMETA

Preskusna metoda, opisana v nadaljevanju, omogoča meritev električnega dometa, izraženega v km, vozil z izključno električnim pogonskim sistemom ali električnega dometa in zunanjega napajanja vozil s hibridnim električnim pogonskim sistemom z napajanjem iz zunanjega vira (kot so opredeljena v odstavku 2 Priloge 8).

2.   PARAMETRI, ENOTE IN TOČNOST MERITEV

Parametri, enote in točnost meritev so naslednji:

| Parameter | Enota | Točnost | Ločljivost |
| --- | --- | --- | --- |
| Čas | S | ± 0,1 s | 0,1 s |
| Razdalja | M | ± 0,1 odstotka | 1 m |
| Temperaturne stopinje | C | ± 1 °C | 1 °C |
| Hitrost | km/h | ± 1 odstotek | 0,2 km/h |
| Masa | Kg | ± 0,5 odstotka | 1 kg |
| Elektroenergetska bilanca | Ah | ± 0,5 odstotka | 0,3 odstotka |

Parameter

Enota

Točnost

Ločljivost

Čas

S

± 0,1 s

0,1 s

Razdalja

M

± 0,1 odstotka

1 m

Temperaturne stopinje

C

± 1 °C

1 °C

Hitrost

km/h

± 1 odstotek

0,2 km/h

Masa

Kg

± 0,5 odstotka

1 kg

Elektroenergetska bilanca

Ah

± 0,5 odstotka

0,3 odstotka

3.   PRESKUSNI POGOJI

3.1   Stanje vozila

3.1.1   Pnevmatike na vozilu morajo biti napolnjene do tlaka, ki ga določi proizvajalec vozila pri temperaturi okolja.

3.1.2   Viskoznost olj za mehanske gibljive dele mora biti v skladu s specifikacijami proizvajalca vozila.

3.1.3   Svetlobne in svetlobno-signalne ter pomožne naprave morajo biti izklopljene, razen tistih, ki so potrebne za preskušanje in običajno dnevno delovanje vozila.

3.1.4   Vsi sistemi za shranjevanje energije, ki se ne uporabljajo za vleko (električni, hidravlični, pnevmatski itd.), morajo biti napolnjeni do zgornje mejne vrednosti, ki jo določi proizvajalec.

3.1.5   Če akumulatorji obratujejo pri temperaturi, ki je višja od temperature okolja, voznik ravna po postopku, ki ga priporoča proizvajalec vozila, in tako temperaturo akumulatorja ohranja v normalnem delovnem območju.

Zastopnik proizvajalca mora biti sposoben potrditi, da sistem upravljanja toplote pri akumulatorju ni oviran ali oslabljen.

3.1.6   Vozilo je moralo z akumulatorji, ki so vgrajeni v preskusno vozilo, v sedmih dneh pred preskusom prevoziti najmanj 300 km.

3.2   Klimatski pogoji

Pri preskušanju, ki se izvaja na prostem, mora biti temperatura okolja med 5 °C in 32 °C.

Preskušanje v zaprtih prostorih se izvaja pri temperaturi med 20 °C in 30 °C.

4.   NAČINI DELOVANJA

Preskusna metoda vključuje naslednja koraka:

| (a) | začetno polnjenje akumulatorja; |
| --- | --- |

(a)

začetno polnjenje akumulatorja;

| (b) | uporabo cikla in meritev električnega dometa. |
| --- | --- |

(b)

uporabo cikla in meritev električnega dometa.

Če se vozilo med tema korakoma premakne, se potisne na naslednje področje preskušanja (brez regenerativnega polnjenja).

4.1   Začetno polnjenje akumulatorja

Polnjenje akumulatorja sestoji iz naslednjih postopkov:

| Opomba: | „Začetno polnjenje akumulatorja“ se nanaša na prvo polnjenje akumulatorja ob sprejemu vozila. V primeru več kombiniranih preskusov ali meritev, opravljenih zaporedoma, mora biti prvo opravljeno polnjenje „začetno polnjenje akumulatorja“, naslednje pa se lahko izvede v skladu s postopkom „normalnega nočnega polnjenja“. |
| --- | --- |

Opomba:

„Začetno polnjenje akumulatorja“ se nanaša na prvo polnjenje akumulatorja ob sprejemu vozila. V primeru več kombiniranih preskusov ali meritev, opravljenih zaporedoma, mora biti prvo opravljeno polnjenje „začetno polnjenje akumulatorja“, naslednje pa se lahko izvede v skladu s postopkom „normalnega nočnega polnjenja“.

4.1.1   Praznjenje akumulatorja

4.1.1.1   Pri povsem električnih vozilih:

| 4.1.1.1.1 | Postopek se začne s praznjenjem akumulatorja vozila med vožnjo (po preskusni stezi, na dinamometru itd.) pri enakomerni hitrosti 70 odstotkov ± 5 odstotkov največje hitrosti vozila v tridesetih minutah. |
| --- | --- |

4.1.1.1.1

Postopek se začne s praznjenjem akumulatorja vozila med vožnjo (po preskusni stezi, na dinamometru itd.) pri enakomerni hitrosti 70 odstotkov ± 5 odstotkov največje hitrosti vozila v tridesetih minutah.

| 4.1.1.1.2 | Praznjenje se ustavi:






  (a) | če vozilo ne more delovati pri 65 odstotkih največje hitrosti v tridesetih minutah |
| --- | --- | --- |

4.1.1.1.2

Praznjenje se ustavi:

(a)

če vozilo ne more delovati pri 65 odstotkih največje hitrosti v tridesetih minutah

| (b) | ali ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, da ustavi vozilo, ali |
| --- | --- |

(b)

ali ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, da ustavi vozilo, ali

| (c) | ko je prevožena razdalja 100 km. |
| --- | --- |

(c)

ko je prevožena razdalja 100 km.

4.1.1.2   Za hibridno električno vozilo z zunanjim polnjenjem brez stikala za izbiro načina delovanja, kot je opredeljeno v Prilogi 8, velja naslednje:

| 4.1.1.2.1 | Proizvajalec zagotovi sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja. |
| --- | --- |

4.1.1.2.1

Proizvajalec zagotovi sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja.

| 4.1.1.2.2 | Postopek se začne s praznjenjem naprave za shranjevanje električne energije/moči na vozilu med vožnjo (na preskusni stezi, dinamometru itd.):






  (a) | pri enakomerni hitrosti 50 km/h, dokler se ne zažene motor električnega hibridnega vozila, ki uporablja gorivo; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.2.2

Postopek se začne s praznjenjem naprave za shranjevanje električne energije/moči na vozilu med vožnjo (na preskusni stezi, dinamometru itd.):

(a)

pri enakomerni hitrosti 50 km/h, dokler se ne zažene motor električnega hibridnega vozila, ki uporablja gorivo;

| (b) | če vozilo ne more doseči enakomerne hitrosti 50 km/h brez zagona motorja na gorivo, je treba hitrost zmanjšati, dokler vozilo ne pelje z nižjo enakomerno hitrostjo, pri kateri se motor na gorivo zažene šele po določenem času/na določeni razdalji (ki ju določita tehnična služba in proizvajalec); |
| --- | --- |

(b)

če vozilo ne more doseči enakomerne hitrosti 50 km/h brez zagona motorja na gorivo, je treba hitrost zmanjšati, dokler vozilo ne pelje z nižjo enakomerno hitrostjo, pri kateri se motor na gorivo zažene šele po določenem času/na določeni razdalji (ki ju določita tehnična služba in proizvajalec);

| (c) | ali s priporočilom proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

ali s priporočilom proizvajalca.

Motor, ki uporablja gorivo, se ustavi v 10 sekundah od samodejnega vklopa.

4.1.1.3   Za hibridno električno vozilo z zunanjim polnjenjem s stikalom za izbiro načina delovanja, kot je opredeljeno v Prilogi 8, velja naslednje:

| 4.1.1.3.1 | Če stikalo ni v povsem električnem položaju, proizvajalec zagotovi sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja. |
| --- | --- |

4.1.1.3.1

Če stikalo ni v povsem električnem položaju, proizvajalec zagotovi sredstva za izvedbo merjenja, med katerim vozilo deluje v povsem električnem načinu delovanja.

| 4.1.1.3.2 | Postopek se začne s praznjenjem naprave za shranjevanje električne energije v vozilu med vožnjo s stikalom v povsem električnem položaju (po preskusni stezi, na dinamometru itd.) pri enakomerni hitrosti 70 odstotkov ± 5 odstotkov največje hitrosti vozila v tridesetih minutah. |
| --- | --- |

4.1.1.3.2

Postopek se začne s praznjenjem naprave za shranjevanje električne energije v vozilu med vožnjo s stikalom v povsem električnem položaju (po preskusni stezi, na dinamometru itd.) pri enakomerni hitrosti 70 odstotkov ± 5 odstotkov največje hitrosti vozila v tridesetih minutah.

| 4.1.1.3.3 | Praznjenje se ustavi:






  (a) | ko vozilo ne more voziti s 65 odstotki največje tridesetminutne hitrosti ali |
| --- | --- | --- |

4.1.1.3.3

Praznjenje se ustavi:

(a)

ko vozilo ne more voziti s 65 odstotki največje tridesetminutne hitrosti ali

| (b) | ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, da ustavi vozilo, ali |
| --- | --- |

(b)

ko je voznik s standardnimi instrumenti na vozilu opozorjen, da ustavi vozilo, ali

| (c) | ko je prevožena razdalja 100 km. |
| --- | --- |

(c)

ko je prevožena razdalja 100 km.

| 4.1.1.3.4 | Če vozilo ni opremljeno s povsem električnim načinom delovanja, se praznjenje naprave za shranjevanje električne energije/moči doseže z vožnjo vozila (po preskusni stezi, na dinamometru itd.):






  (a) | pri enakomerni hitrosti 50 km/h, dokler se ne zažene motor električnega hibridnega vozila, ki uporablja gorivo, ali |
| --- | --- | --- |

4.1.1.3.4

Če vozilo ni opremljeno s povsem električnim načinom delovanja, se praznjenje naprave za shranjevanje električne energije/moči doseže z vožnjo vozila (po preskusni stezi, na dinamometru itd.):

(a)

pri enakomerni hitrosti 50 km/h, dokler se ne zažene motor električnega hibridnega vozila, ki uporablja gorivo, ali

| (b) | če vozilo ne more doseči enakomerne hitrosti 50 km/h brez zagona motorja na gorivo, je treba hitrost zmanjšati, dokler vozilo ne pelje z nižjo enakomerno hitrostjo, pri kateri se motor na gorivo zažene šele po določenem času/na določeni razdalji (ki ju določita tehnična služba in proizvajalec), ali |
| --- | --- |

(b)

če vozilo ne more doseči enakomerne hitrosti 50 km/h brez zagona motorja na gorivo, je treba hitrost zmanjšati, dokler vozilo ne pelje z nižjo enakomerno hitrostjo, pri kateri se motor na gorivo zažene šele po določenem času/na določeni razdalji (ki ju določita tehnična služba in proizvajalec), ali

| (c) | s priporočilom proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

s priporočilom proizvajalca.

Motor, ki uporablja gorivo, se ustavi v 10 sekundah od samodejnega vklopa.

4.1.2   Uporaba normalnega nočnega polnjenja

Pri povsem električnem vozilu se akumulator napolni v skladu s postopkom normalnega nočnega polnjenja, kot je opredeljeno v odstavku 2.4.1.2 Priloge 7, pri čemer polnjenje traja največ dvanajst ur.

Pri hibridnem električnem vozilu z napajanjem iz zunanjega vira se akumulator napolni v skladu s postopkom normalnega nočnega polnjenja, kot je opisan v odstavku 3.2.2.5 Priloge 8.

4.2   Uporaba cikla in meritev dometa

4.2.1   Pri povsem električnem vozilu:

4.2.1.1   Zaporedje preskusov, kot je opredeljeno v odstavku 1.1 Priloge 7, se uporabi na dinamometru, nastavljenem tako, kot je opisano v dodatku 1 k Prilogi 7, dokler ni dosežen konec preskusnih meril.

4.2.1.2   Konec preskusnih meril je dosežen, kadar vozilo ne more doseči ciljne krivulje do 50 km/h ali kadar standardni vgrajeni instrumenti voznika opozorijo, naj ustavi vozilo.

V tem primeru je treba vozilo upočasniti na 5 km/h, tako da se popusti stopalko za plin brez dotikanja zavorne stopalke, in ga nato ustaviti z zaviranjem.

4.2.1.3   Pri hitrosti nad 50 km/h, kadar vozilo ne doseže potrebnega pospeška ali hitrosti preskusnega cikla, mora stopalka za plin ostati pritisnjena do konca, dokler se ponovno ne doseže referenčne krivulje.

4.2.1.4   Ob upoštevanju človekovih potreb so med preskusnim ciklom dovoljene do tri prekinitve, ki lahko skupaj trajajo največ petnajst minut.

4.2.1.5   Na koncu je izmera De prevožene razdalje v km električni domet električnega vozila. Zaokroži se na najbližje celo število.

4.2.2   Pri hibridnih električnih vozilih

4.2.2.1   Za določitev električnega dometa hibridnega električnega vozila.

| 4.2.2.1.1 | Ustrezno zaporedje preskusov in spremljevalni predpis za prestavljanje, kot sta opredeljena v odstavku 1.4 Priloge 8, se uporabijo na dinamometru, nastavljenem tako, kot je opisano v dodatkih 2, 3 in 4 k Prilogi 4 Pravilnika št. 83, dokler ni dosežen konec preskusnih meril. |
| --- | --- |

4.2.2.1.1

Ustrezno zaporedje preskusov in spremljevalni predpis za prestavljanje, kot sta opredeljena v odstavku 1.4 Priloge 8, se uporabijo na dinamometru, nastavljenem tako, kot je opisano v dodatkih 2, 3 in 4 k Prilogi 4 Pravilnika št. 83, dokler ni dosežen konec preskusnih meril.

| 4.2.2.1.2 | Pri merjenju električnega dometa je konec preskusnih meril dosežen, kadar vozilo ne more doseči ciljne krivulje do 50 km/h, kadar standardni vgrajeni instrumenti voznika opozorijo, naj ustavi vozilo, ali ko akumulator doseže stanje najmanjšega napajanja. V tem primeru je treba vozilo upočasniti na 5 km/h, tako da se popusti stopalko za plin brez dotikanja zavorne stopalke, in ga nato ustaviti z zaviranjem. |
| --- | --- |

4.2.2.1.2

Pri merjenju električnega dometa je konec preskusnih meril dosežen, kadar vozilo ne more doseči ciljne krivulje do 50 km/h, kadar standardni vgrajeni instrumenti voznika opozorijo, naj ustavi vozilo, ali ko akumulator doseže stanje najmanjšega napajanja. V tem primeru je treba vozilo upočasniti na 5 km/h, tako da se popusti stopalko za plin brez dotikanja zavorne stopalke, in ga nato ustaviti z zaviranjem.

| 4.2.2.1.3 | Pri hitrosti nad 50 km/h, kadar vozilo ne doseže potrebnega pospeška ali hitrosti preskusnega cikla, mora stopalka za plin ostati pritisnjena do konca, dokler se ponovno ne doseže referenčne krivulje. |
| --- | --- |

4.2.2.1.3

Pri hitrosti nad 50 km/h, kadar vozilo ne doseže potrebnega pospeška ali hitrosti preskusnega cikla, mora stopalka za plin ostati pritisnjena do konca, dokler se ponovno ne doseže referenčne krivulje.

| 4.2.2.1.4 | Ob upoštevanju človekovih potreb so med preskusnim ciklom dovoljene do tri prekinitve, ki lahko skupaj trajajo največ 15 minut. |
| --- | --- |

4.2.2.1.4

Ob upoštevanju človekovih potreb so med preskusnim ciklom dovoljene do tri prekinitve, ki lahko skupaj trajajo največ 15 minut.

| 4.2.2.1.5 | Na koncu je izmera De prevožene razdalje v km s pomočjo izključno električnega motorja električni domet hibridnega električnega vozila. Zaokroži se na najbližje celo število. Kadar vozilo med preskusom deluje v električnem in hibridnem načinu, se obdobja v zgolj električnem načinu delovanja določijo z merjenjem toka k vbrizgalnim šobam ali vžigalnem sistemu. |
| --- | --- |

4.2.2.1.5

Na koncu je izmera De prevožene razdalje v km s pomočjo izključno električnega motorja električni domet hibridnega električnega vozila. Zaokroži se na najbližje celo število. Kadar vozilo med preskusom deluje v električnem in hibridnem načinu, se obdobja v zgolj električnem načinu delovanja določijo z merjenjem toka k vbrizgalnim šobam ali vžigalnem sistemu.

4.2.2.2   Za določitev električnega dometa hibridnega električnega vozila.

| 4.2.2.2.1 | Ustrezno zaporedje preskusov in spremljevalni predpis za prestavljanje, kot sta opredeljena v odstavku 1.4 Priloge 8, se uporabijo na dinamometru, nastavljenem tako, kot je opisano v dodatkih 2, 3 in 4 k Prilogi 4 Pravilnika št. 83, dokler ni dosežen konec preskusnih meril. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

Ustrezno zaporedje preskusov in spremljevalni predpis za prestavljanje, kot sta opredeljena v odstavku 1.4 Priloge 8, se uporabijo na dinamometru, nastavljenem tako, kot je opisano v dodatkih 2, 3 in 4 k Prilogi 4 Pravilnika št. 83, dokler ni dosežen konec preskusnih meril.

| 4.2.2.2.2 | Za merjenje dosega zunanjega napajanja je konec preskusa dosežen, ko je akumulator dosegel stanje minimalne napolnjenosti v skladu z merili iz odstavka 3.2.3.2.2 ali 4.2.4.2.2 Priloge 8. Vožnja se nadaljuje, dokler ni doseženo zadnje obdobje prostega teka. |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

Za merjenje dosega zunanjega napajanja je konec preskusa dosežen, ko je akumulator dosegel stanje minimalne napolnjenosti v skladu z merili iz odstavka 3.2.3.2.2 ali 4.2.4.2.2 Priloge 8. Vožnja se nadaljuje, dokler ni doseženo zadnje obdobje prostega teka.

| 4.2.2.2.3 | Ob upoštevanju človekovih potreb so med preskusnim ciklom dovoljene do tri prekinitve, ki lahko skupaj trajajo največ petnajst minut. |
| --- | --- |

4.2.2.2.3

Ob upoštevanju človekovih potreb so med preskusnim ciklom dovoljene do tri prekinitve, ki lahko skupaj trajajo največ petnajst minut.

| 4.2.2.2.4 | Celotna prevožena razdalja v km, zaokrožena na najbližje celo število, je doseg zunanjega napajanja hibridnega električnega vozila. |
| --- | --- |

4.2.2.2.4

Celotna prevožena razdalja v km, zaokrožena na najbližje celo število, je doseg zunanjega napajanja hibridnega električnega vozila.

---

PRILOGA 10

POSTOPEK PRESKUŠANJA ZA DOLOČANJE EMISIJ PRI VOZILU, OPREMLJENEM S SISTEMOM ZA PERIODIČNO REGENERACIJO

1.   UVOD

1.1   Ta priloga opredeljuje posebne določbe glede homologacije vozila, opremljenega s sistemom za periodično regeneracijo, kot je opredeljen v odstavku 2.19 tega pravilnika.

2.   PODROČJE UPORABE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

2.1   Skupine družin vozil, opremljenih s sistemom za periodično regeneracijo

Postopek se uporablja za vozila, opremljena s sistemom za periodično regeneracijo, kot je opredeljen v odstavku 2.19 tega pravilnika. Za namen te priloge se lahko vzpostavijo skupine družin vozil. Skladno s tem se tipi vozil z regenerativnimi sistemi, katerih parametri, opisani spodaj, so identični ali v okviru navedenih dovoljenih odstopanj, štejejo za pripadnike iste družine vozil glede meritev, značilnih za opredeljene sisteme za periodično regeneracijo.

2.1.1   Identični parametri so:

| | motor:







  (a) | število valjev; |
| --- | --- | --- |

motor:

(a)

število valjev;

| (b) | delovna prostornina motorja (± 15 odstotkov); |
| --- | --- |

(b)

delovna prostornina motorja (± 15 odstotkov);

| (c) | število ventilov; |
| --- | --- |

(c)

število ventilov;

| (d) | sistem za gorivo; |
| --- | --- |

(d)

sistem za gorivo;

| (e) | proces zgorevanja (dvotaktni, štiritaktni, vrtljiv). |
| --- | --- |

(e)

proces zgorevanja (dvotaktni, štiritaktni, vrtljiv).

| | Sistem za periodično regeneracijo (tj. katalizator, lovilnik delcev):







  (a) | zgradba (tj. tip ohišja, vrsta plemenite kovine, vrsta podlage, gostota celic); |
| --- | --- | --- |

Sistem za periodično regeneracijo (tj. katalizator, lovilnik delcev):

(a)

zgradba (tj. tip ohišja, vrsta plemenite kovine, vrsta podlage, gostota celic);

| (b) | vrsta in način delovanja; |
| --- | --- |

(b)

vrsta in način delovanja;

| (c) | dozirni sistem in sistem aditivov; |
| --- | --- |

(c)

dozirni sistem in sistem aditivov;

| (d) | prostornina (± 10 odstotkov); |
| --- | --- |

(d)

prostornina (± 10 odstotkov);

| (e) | položaj (temperatura ± 50 °C pri 120 km/h ali 5-odstotna razlika od najvišje temperature/tlaka). |
| --- | --- |

(e)

položaj (temperatura ± 50 °C pri 120 km/h ali 5-odstotna razlika od najvišje temperature/tlaka).

2.2   Tipi vozil glede na različne referenčne mase

Faktor Ki, dobljen s postopki v tej prilogi za homologacijo tipa vozila s sistemom za periodično regeneracijo, kot je opredeljen v odstavku 2.19 tega pravilnika, se lahko razširi na druga vozila v skupini družine z referenčno maso v okviru naslednjih dveh razredov z višjo enakovredno vztrajnostno maso ali katere koli nižje enakovredne vztrajnostne mase.

2.3   Namesto izvedbe preskusnih postopkov, opredeljenih v naslednjem odstavku, se lahko uporabi nespremenljiva vrednost Ki 1,05, če tehnična služba ne vidi razloga za morebitno prekoračitev te vrednosti.

3.   PRESKUSNI POSTOPEK

Vozilo je lahko opremljeno s stikalom, ki lahko onemogoči ali omogoči regeneracijo, če ta postopek ne vpliva na prvotno umerjanje motorja. To stikalo je dovoljeno samo za onemogočenje regeneracije med obremenitvijo regeneracijskega sistema in med cikli predhodnega kondicioniranja. Vseeno se ne sme uporabljati med merjenjem emisij v fazi regeneracije; namesto tega se preskus za določitev emisij izvede z nespremenjeno kontrolno enoto proizvajalca originalne opreme.

3.1   Merjenje emisije ogljikovega dioksida in porabe goriva med dvema cikloma, v katerih nastopijo regenerativne faze

3.1.1   Povprečje emisije ogljikovega dioksida in porabe goriva med fazami regeneracije in med obremenitvijo regenerativne naprave se določi na podlagi aritmetične sredine več približno ekvidistančnih (če sta več kot 2) obratovalnih ciklov tipa I ali enakovrednih ciklov na napravi za preskušanje motorja. Namesto tega lahko proizvajalec zagotovi podatke, s katerimi dokaže, da emisija ogljikovega dioksida in poraba goriva med fazami regeneracije ostajata stalna (± 4 odstotke). V tem primeru se lahko uporabita emisija ogljikovega dioksida in poraba goriva, izmerjena med rednim preskusom tipa I. V vseh drugih primerih je treba izvesti merjenje emisij za najmanj dva obratovalna cikla tipa I ali enakovreden cikel na napravi za preskušanje motorja: eno takoj po regeneraciji (pred novo obremenitvijo) in eno čim bliže pred fazo regeneracije. Vse meritve emisij in izračuni se opravijo v skladu s Prilogo 6. Določanje povprečnih emisij za en sam regeneracijski sistem se izračuna v skladu z odstavkom 3.3 te priloge in za več regeneracijskih sistemov v skladu z odstavkom 3.4 te priloge.

3.1.2   Postopek polnjenja in določitev Ki se opravi med voznim ciklom tipa I na dinamometru ali preskusni napravi za motor, ki uporablja enakovredni preskusni cikel. Te cikle se lahko izvaja neprekinjeno (tj. med posameznimi cikli ni treba ugašati motorja). Po katerem koli številu končanih ciklov se lahko vozilo odstrani z dinamometra in preskus nadaljuje pozneje.

3.1.3   Število ciklov (D) med dvema cikloma, v katerih nastopijo faze regeneracije, število ciklov, v času katerih se izvedejo meritve emisij (n), in vse meritve emisij (M’sij) se sporočijo v Prilogi 1, točke 4.1.11.2.1.10.1 do 4.1.11.2.1.10.4 ali 4.1.11.2.5.4.1 do 4.1.11.2.5.4.4.

3.2   Merjenje emisije ogljikovega dioksida in porabe goriva med regeneracijo

3.2.1   Priprava vozila (če je potrebna) za preskušanje za določanje emisij med fazo regeneracije se lahko izvede z uporabo ciklov priprave iz odstavka 5.3 Priloge 4 k Pravilniku št. 83 ali enakovrednih ciklov na napravi za preskušanje motorja, odvisno od postopka obremenitve, izbranega v odstavku 3.1.2 zgoraj.

3.2.2   Pogoji za preskus in vozilo, opisani v Prilogi 6, veljajo pred izvedbo prvega veljavnega preskušanja za določanje emisij.

3.2.3   Regeneracija ne sme nastopiti med pripravo vozila. To se lahko zagotovi z eno od naslednjih metod:

| 3.2.3.1 | Za cikle predhodnega kondicioniranja se lahko namesti „navidezni“ sistem za regeneracijo ali delni sistem. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Za cikle predhodnega kondicioniranja se lahko namesti „navidezni“ sistem za regeneracijo ali delni sistem.

| 3.2.3.2 | Katera koli druga metoda, dogovorjena med proizvajalcem in homologacijskim organom. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Katera koli druga metoda, dogovorjena med proizvajalcem in homologacijskim organom.

3.2.4   Preskušanje za določanje emisij izpušnih plinov pri hladnem zagonu, vključno z regeneracijo, se opravi v skladu z obratovalnim ciklom tipa I ali enakovrednimi cikli na napravi za preskušanje motorja. Če se preskušanje za določanje emisij med dvema cikloma, v katerih nastopijo faze regeneracije, opravi na napravi za preskušanje motorja, se na napravi za preskušanje motorja opravi tudi preskušanje za določanje emisij, vključno s fazo regeneracije.

3.2.5   Če je za regeneracijo potreben več kot en obratovalni cikel, se nemudoma, brez ugašanja motorja, odvozi(jo) naknadni preskusni cikel(-li), dokler ni dosežena popolna regeneracija (vsi cikli morajo biti zaključeni). Čas, potreben za pripravo novega preskusa, naj bo čim krajši (npr. menjava filtra za delce). Motor mora biti v tem času ugasnjen.

3.2.6   Vrednosti emisije ogljikovega dioksida in porabe goriva med regeneracijo (Mri) se izračuna v skladu s Prilogo 6. Zabeleži se število obratovalnih ciklov (d), izmerjenih za popolno regeneracijo.

3.3   Izračun kombinirane emisije ogljikovega dioksida in porabe goriva enega samega regeneracijskega sistema

| (1) | n ≥ 2 |
| --- | --- |

(1)

Formula

| (2) | |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | |
| --- | --- |

(3)

Formula

kjer je za vsako obravnavano emisijo ogljikovega dioksida in porabo goriva:

| M’sij | = | masne emisije CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km v času enega dela (i) obratovalnega cikla (ali enakovrednega cikla na napravi za preskušanje motorja) brez regeneracije |
| --- | --- | --- |
| M’rij | = | masne emisije CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km v času enega dela (i) obratovalnega cikla (ali enakovrednega cikla na napravi za preskušanje motorja) med regeneracijo. (ko n > 1, se prvi preskus tipa I opravi hladen, naknadni cikli pa topli) |
| Msi | = | povprečne masne emisije CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km v času enega dela (i) obratovalnega cikla brez regeneracije |
| Mri | = | povprečne masne emisije CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km v času enega dela (i) obratovalnega cikla med regeneracijo |
| Mpi | = | povprečna masna emisija CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km |
| n | = | število preskusnih točk, na katerih so opravljene meritve emisij (obratovalni cikli tipa I ali enakovredni cikli na napravi za preskušanje motorja) med dvema cikloma, v katerih nastopijo regenerativne faze, ≥ 2 |
| d | = | število obratovalnih ciklov, potrebnih za regeneracijo |
| D | = | število voznih ciklov med dvema cikloma, v katerih se začne regeneracijska faza. |

M’sij

=

masne emisije CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km v času enega dela (i) obratovalnega cikla (ali enakovrednega cikla na napravi za preskušanje motorja) brez regeneracije

M’rij

=

masne emisije CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km v času enega dela (i) obratovalnega cikla (ali enakovrednega cikla na napravi za preskušanje motorja) med regeneracijo. (ko n > 1, se prvi preskus tipa I opravi hladen, naknadni cikli pa topli)

Msi

=

povprečne masne emisije CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km v času enega dela (i) obratovalnega cikla brez regeneracije

Mri

=

povprečne masne emisije CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km v času enega dela (i) obratovalnega cikla med regeneracijo

Mpi

=

povprečna masna emisija CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km

n

=

število preskusnih točk, na katerih so opravljene meritve emisij (obratovalni cikli tipa I ali enakovredni cikli na napravi za preskušanje motorja) med dvema cikloma, v katerih nastopijo regenerativne faze, ≥ 2

d

=

število obratovalnih ciklov, potrebnih za regeneracijo

D

=

število voznih ciklov med dvema cikloma, v katerih se začne regeneracijska faza.

Za ponazoritev parametrov merjenja glej sliko 10/1.

Slika 10/1

Parametri, izmerjeni med preskusom za določitev emisije ogljikovega dioksida in porabe goriva v ciklih, v katerih nastopi regeneracija, in med njimi (shematski primer, emisije med „D“-jem se lahko povečajo ali zmanjšajo)

Image

3.3.1   Izračun faktorja regeneracije K za obravnavano emisijo ogljikovega dioksida in porabo goriva (i)

Ki = Mpi / Msi

Rezultati Msi, Mpi in Ki se zapišejo v poročilo o preskusu, ki ga predloži tehnična služba.

Ki se lahko določi po koncu posameznega zaporedja.

3.4   Izračun kombinirane emisije CO2 in porabe goriva več sistemov za redno regeneracijo

| (1) | nk ≥ 2 |
| --- | --- |

(1)

Formula

| (2) | |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | |
| --- | --- |

(7)

Formula

kjer je:

| Msi | = | masna emisija vseh dogodkov k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) brez regeneracije |
| --- | --- | --- |
| Mri | = | masna emisija vseh dogodkov k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) med regeneracijo |
| Mpi | = | masna emisija vseh dogodkov k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) |
| Msik | = | masna emisija dogodka k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) brez regeneracije |
| Mrik | = | masna emisija dogodka k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) med regeneracijo |
| M’sik,j | = | masna emisija dogodka k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) skozi en vozni cikel tipa I (ali enakovreden cikel preskusa motorja na preskusni napravi) brez regeneracije, merjena na točki j; 1 ≤ j ≤ n |
| M’rik,j | = | masna emisija dogodka k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) skozi en vozni cikel tipa I (ali enakovreden cikel preskusa motorja na preskusni napravi) med regeneracijo (ko j > 1, se prvi preskus tipa I opravi hladen, naknadni cikli pa topli), merjena pri voznem ciklu j; 1 ≤ j ≤ d |
| nk | = | število preskusnih točk dogodka k, na katerih se opravijo merjenja emisij (vozni cikli tipa I ali enakovredni cikli preskusa motorja na preskusni napravi) med dvema cikloma, v katerih se začnejo regeneracijske faze, ≥ 2 |
| dk | = | število voznih ciklov dogodka k, potrebnih za regeneracijo |
| Dk | = | število voznih ciklov dogodka k med dvema cikloma, v katerih se začnejo regeneracijske faze. |

Msi

=

masna emisija vseh dogodkov k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) brez regeneracije

Mri

=

masna emisija vseh dogodkov k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) med regeneracijo

Mpi

=

masna emisija vseh dogodkov k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i)

Msik

=

masna emisija dogodka k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) brez regeneracije

Mrik

=

masna emisija dogodka k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) med regeneracijo

M’sik,j

=

masna emisija dogodka k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) skozi en vozni cikel tipa I (ali enakovreden cikel preskusa motorja na preskusni napravi) brez regeneracije, merjena na točki j; 1 ≤ j ≤ n

M’rik,j

=

masna emisija dogodka k CO2 v g/km in poraba goriva v l/100 km (i) skozi en vozni cikel tipa I (ali enakovreden cikel preskusa motorja na preskusni napravi) med regeneracijo (ko j > 1, se prvi preskus tipa I opravi hladen, naknadni cikli pa topli), merjena pri voznem ciklu j; 1 ≤ j ≤ d

nk

=

število preskusnih točk dogodka k, na katerih se opravijo merjenja emisij (vozni cikli tipa I ali enakovredni cikli preskusa motorja na preskusni napravi) med dvema cikloma, v katerih se začnejo regeneracijske faze, ≥ 2

dk

=

število voznih ciklov dogodka k, potrebnih za regeneracijo

Dk

=

število voznih ciklov dogodka k med dvema cikloma, v katerih se začnejo regeneracijske faze.

Za ponazoritev parametrov merjenja glej sliko 10/2 (spodaj)

Sliki 10/2 in 10/3

Parametri, izmerjeni med preskusom med cikli, v katerih se začne regeneracija (shematski prikaz)

Image

Za več podrobnosti shematičnega procesa glej sliko 10/3

Image

Za uporabo enostavnega in stvarnega primera naslednji opis podaja podrobno razlago shematskega prikaza na sliki 10/3 zgoraj:

1.   DPF: regenerativni, enakomerno razporejeni dogodki, podobne emisije (± 15 %) od dogodka do dogodka

Dk = Dk + 1 = D1

dk = dk + 1 = d1

Mrik – Msik = Mrik + 1 – Msik + 1

nk = n

2.   DeNOx: razžvepljevanje (odstranjevanje SO2) se začne, preden se zazna učinek žvepla na emisije (± 15 % izmerjenih emisij) in v tem primeru zaradi eksotermičnih razlogov izvede skupaj z zadnjo regeneracijo DPF.

Image

Mrik = Mrik + 1 = Mri2

Za odstranjevanje SO2: Mri2, Msi2, d2, D2, n2 = 1

3.   Celotni sistem (DPF + DeNOx):

| | |
| --- | --- |

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

Izračun faktorja (Ki) za več sistemov za redno regeneracijo je mogoč šele po določenem številu regeneracijskih faz za vsak sistem. Po izvedbi celotnega postopka (A do B, glej sliko 10/2) morajo biti ponovno doseženi izvirni začetni pogoji A.

3.4.1   Razširitev homologacije za več sistemov za redno regeneracijo

| 3.4.1.1 | Če so tehnični parametri in/ali strategija regeneracije več sistemov za redno regeneracijo za vse dogodke v tem kombiniranem sistemu spremenjeni, je treba opraviti celoten postopek, vključno z vsemi regenerativnimi napravami, z meritvami in posodobiti večkratni faktor Ki. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Če so tehnični parametri in/ali strategija regeneracije več sistemov za redno regeneracijo za vse dogodke v tem kombiniranem sistemu spremenjeni, je treba opraviti celoten postopek, vključno z vsemi regenerativnimi napravami, z meritvami in posodobiti večkratni faktor Ki.

| 3.4.1.2 | Če so se pri eni napravi sistema za večkratno regeneracijo spremenili samo parametri strategije (npr. „D“ in/ali „d“ za DPF) in lahko proizvajalec tehnični službi predloži tehnične izvedljive podatke in informacije, da:






  (a) | ni nobenega zaznavnega vplivanja na druge naprave v sistemu in |
| --- | --- | --- |

3.4.1.2

Če so se pri eni napravi sistema za večkratno regeneracijo spremenili samo parametri strategije (npr. „D“ in/ali „d“ za DPF) in lahko proizvajalec tehnični službi predloži tehnične izvedljive podatke in informacije, da:

(a)

ni nobenega zaznavnega vplivanja na druge naprave v sistemu in

| (b) | so pomembni parametri (tj. konstrukcija, način delovanja, prostornina, položaj itd.) enaki, |
| --- | --- |

(b)

so pomembni parametri (tj. konstrukcija, način delovanja, prostornina, položaj itd.) enaki,

se lahko potrebni postopek posodobitve faktorja Ki poenostavi.

Če se proizvajalec in tehnična služba tako dogovorita, se v takem primeru izvede samo eno vzorčenje/shranjevanje in regeneracija, rezultati preskusa („Msi“, „Mri“) pa se skupaj s spremenjenimi parametri („D“ in/ali „d“) vstavijo v zadevne enačbe, s čimer se posodobi večkratni faktor Ki na matematičen način z zamenjavo obstoječe osnovne enačbe za faktor Ki.

---