# Europos Sąjungos L 153/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.153.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 153 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. birželio 14d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.153.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 153

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. birželio 14d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2012/305/ES |
| | * | 2012 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl tam tikrų 2000 m. gegužės 29 d. Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos 2001 m. protokolo nuostatų taikymo sudarymo | 1 |
| | | 2012/306/ES |
| | * | 2012 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo | 3 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2012 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 501/2012, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [镇江香醋 (Zhenjiang Xiang Cu) (SGN)] | 4 |
| | * | 2012 m. birželio 13 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 502/2012 dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 2/2012 tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims, vengimo importuojant tam tikras iš Malaizijos, Tailando ir Filipinų siunčiamas nerūdijančio plieno sąvaržas ir jų dalis, deklaruojamas arba nedeklaruojamas kaip Malaizijos, Tailando ir Filipinų kilmės, tyrimo inicijavimo ir įpareigojimo registruoti tokius importuojamus produktus | 8 |
| | * | 2012 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 503/2012, kuriuo uždraudžiama su Graikijos arba Italijos vėliava plaukiojančių ar Graikijoje arba Italijoje registruotų ir Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos bei Viduržemio jūroje gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus žvejojančių laivų žvejybos veikla | 12 |
| | | 2012 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 504/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 14 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/307/ES |
| | * | 2011 m. spalio 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos schemų, kurias Graikija įgyvendino Kastorijos, Eubojos, Florinos, Kilkio, Rodopės, Evro, Ksantės ir Dodekaneso nomuose ir Lesbo, Samo bei Chijo salose (skolos restruktūrizavimas) [Nr. C23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) ir C 50/05 (ex NN 20/05)]
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7252)

   (
  1
  ) | 16 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2012/305/ES

*

2012 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl tam tikrų 2000 m. gegužės 29 d. Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos 2001 m. protokolo nuostatų taikymo sudarymo

1

2012/306/ES

*

2012 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo

3

REGLAMENTAI

*

2012 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 501/2012, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [镇江香醋 (Zhenjiang Xiang Cu) (SGN)]

4

*

2012 m. birželio 13 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 502/2012 dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 2/2012 tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims, vengimo importuojant tam tikras iš Malaizijos, Tailando ir Filipinų siunčiamas nerūdijančio plieno sąvaržas ir jų dalis, deklaruojamas arba nedeklaruojamas kaip Malaizijos, Tailando ir Filipinų kilmės, tyrimo inicijavimo ir įpareigojimo registruoti tokius importuojamus produktus

8

*

2012 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 503/2012, kuriuo uždraudžiama su Graikijos arba Italijos vėliava plaukiojančių ar Graikijoje arba Italijoje registruotų ir Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos bei Viduržemio jūroje gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus žvejojančių laivų žvejybos veikla

12

2012 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 504/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

14

SPRENDIMAI

2012/307/ES

*

2011 m. spalio 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos schemų, kurias Graikija įgyvendino Kastorijos, Eubojos, Florinos, Kilkio, Rodopės, Evro, Ksantės ir Dodekaneso nomuose ir Lesbo, Samo bei Chijo salose (skolos restruktūrizavimas) [Nr. C23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) ir C 50/05 (ex NN 20/05)]
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7252)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7252)

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 14.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 153/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. birželio 7 d.

dėl Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl tam tikrų 2000 m. gegužės 29 d. Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos 2001 m. protokolo nuostatų taikymo sudarymo

(2012/305/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 82 straipsnio 1 dalies d punktą kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

kadangi:

| (1) | 2002 m. gruodžio 19 d. Taryba įgaliojo pirmininkaujančią valstybę narę, padedamą Komisijos, pradėti derybas su Islandija ir Norvegija siekiant taikyti tam tikras 2000 m. gegužės 29 d. Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos 2001 m. protokolo (toliau – Konvencija) nuostatas; |
| --- | --- |

(1)

2002 m. gruodžio 19 d. Taryba įgaliojo pirmininkaujančią valstybę narę, padedamą Komisijos, pradėti derybas su Islandija ir Norvegija siekiant taikyti tam tikras 2000 m. gegužės 29 d. Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos 2001 m. protokolo (toliau – Konvencija) nuostatas;

| (2) | pagal Sprendimą 2004/79/EB (1) Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimas dėl tam tikrų Konvencijos nuostatų taikymo (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 2003 m. gruodžio 19 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sprendimą 2004/79/EB (1) Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimas dėl tam tikrų Konvencijos nuostatų taikymo (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 2003 m. gruodžio 19 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas;

| (3) | Susitarimas dar nesudarytas. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, siekdama sudaryti Susitarimą Sąjunga turi laikytis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje nustatytų procedūrų; |
| --- | --- |

(3)

Susitarimas dar nesudarytas. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, siekdama sudaryti Susitarimą Sąjunga turi laikytis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje nustatytų procedūrų;

| (4) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas; |
| --- | --- |

(4)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas;

| (5) | [pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį šios valstybės narės pranešė, kad pageidauja dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą;] |
| --- | --- |

(5)

[pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį šios valstybės narės pranešė, kad pageidauja dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą;]

| (6) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikytinas, |
| --- | --- |

(6)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikytinas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimas dėl tam tikrų 2000 m. gegužės 29 d. Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos 2001 m. protokolo nuostatų taikymo (2) (toliau – Susitarimas) patvirtinamas Sąjungos vardu.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pateikti Susitarimo 6 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą tam, kad įpareigotų Sąjungą (3).

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BØDSKOV

---

(1)  OL L 26, 2004 1 29, p. 1.

1

(2)  OL L 26, 2004 1 29, p. 3.

2

(3)  Susitarimo įsigaliojimo datą Tarybos Generalinis sekretoriatas paskelbs Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

| 14.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 153/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 153/3

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. birželio 12 d.

dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo

(2012/306/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

kadangi:

| (1) | 2007 m. lapkričio 22 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1446/2007 dėl Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (1) (susitarimas). Prie jo pridėtas protokolas, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, numatyti susitarime (2). Tas protokolas nustojo galioti 2011 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

2007 m. lapkričio 22 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1446/2007 dėl Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (1) (susitarimas). Prie jo pridėtas protokolas, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, numatyti susitarime (2). Tas protokolas nustojo galioti 2011 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Sąjunga derėjosi su Mozambiku dėl naujojo protokolo, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, numatyti Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime (protokolas), suteikiančio ES laivams žvejybos galimybes vandenyse, į kuriuos Mozambikas turi suverenias teises arba kurie priklauso jo jurisdikcijai žuvininkystės srityje; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga derėjosi su Mozambiku dėl naujojo protokolo, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, numatyti Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime (protokolas), suteikiančio ES laivams žvejybos galimybes vandenyse, į kuriuos Mozambikas turi suverenias teises arba kurie priklauso jo jurisdikcijai žuvininkystės srityje;

| (3) | pasibaigus toms deryboms protokolas buvo parafuotas 2011 m. birželio 2 d.; |
| --- | --- |

(3)

pasibaigus toms deryboms protokolas buvo parafuotas 2011 m. birželio 2 d.;

| (4) | pagal Tarybos sprendimą 2012/91/ES (3) protokolas pasirašytas ir yra laikinai taikomas; |
| --- | --- |

(4)

pagal Tarybos sprendimą 2012/91/ES (3) protokolas pasirašytas ir yra laikinai taikomas;

| (5) | protokolas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(5)

protokolas turėtų būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas protokolas, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, numatyti Europos bendrijos ir Mozambiko Respublikos žvejybos partnerystės susitarime (4).

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), kuris (-ie) įgaliojamas (-i) Sąjungos vardu pateikti protokolo 16 straipsnyje numatytą pranešimą ir taip išreikšti Sąjungos sutikimą laikytis protokolo (5).

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

M. GJERSKOV

---

(1)  OL L 331, 2007 12 17, p. 1.

1

(2)  OL L 331, 2007 12 17, p. 39.

2

(3)  OL L 46, 2012 2 17, p. 3.

3

(4)  Protokolas paskelbtas OL L 46, 2012 2 17, p. 4 kartu su sprendimu dėl jo pasirašymo.

4

(5)  Protokolo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

5

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

REGLAMENTAI

| 14.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 153/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 153/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 501/2012

2012 m. birželio 13 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [„Image“ („Zhenjiang Xiang Cu“) (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalimi, 2007 m. liepos 16 d. Kinijos paraiška įregistruoti pavadinimą „

  “ („Zhenjiang Xiang Cu“) kaip saugomą geografinę nuorodą (SGN) buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2); |
| --- | --- |

(1)

Image

| (2) | Vokietija pateikė prieštaravimą dėl įregistravimo pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnio 2 dalį. Remiantis 7 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos c punktu, šis prieštaravimas laikomas priimtinu; |
| --- | --- |

(2)

Vokietija pateikė prieštaravimą dėl įregistravimo pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnio 2 dalį. Remiantis 7 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos c punktu, šis prieštaravimas laikomas priimtinu;

| (3) | 2011 m. rugpjūčio 2 d. raštu Komisija paprašė susijusių šalių susitarti; |
| --- | --- |

(3)

2011 m. rugpjūčio 2 d. raštu Komisija paprašė susijusių šalių susitarti;

| (4) | kadangi per nustatytą laikotarpį ir numatytais būdais Vokietijai ir Kinijai oficialaus susitarimo pasiekti nepavyko, Komisija turėtų priimti sprendimą Reglamento (EB) Nr. 510/2006 15 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka; |
| --- | --- |

(4)

kadangi per nustatytą laikotarpį ir numatytais būdais Vokietijai ir Kinijai oficialaus susitarimo pasiekti nepavyko, Komisija turėtų priimti sprendimą Reglamento (EB) Nr. 510/2006 15 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka;

| (5) | prieštaravimo pareiškime tvirtinama, kad įregistravus „

  “ („Zhenjiang Xiang Cu“) būtų pakenkta esamiems pavadinimams, prekių ženklams ar produktams, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnio 3 dalies c punkte, nes acto mažiausias bendrasis rūgštingumas yra mažesnis (4,5 g) už Vokietijos įstatymų ir Europos standarto EN 13188 nustatytą mažiausią rūgštingumą (5,0 g). Kadangi acto rūgšties kiekis yra pagrindinis acto kokybės kriterijus, prieštaravimo pateikėjas mano, kad tokį actą parduodant Europos Sąjungoje būtų klaidinami vartotojai, nes būtų iškreipiama konkurencija; |
| --- | --- |

(5)

Image

| (6) | šios srities Europos Sąjungos teisės aktų nėra, todėl mažesnio rūgštingumo actas gali būti teisėtai gaminamas ir parduodamas Europos Sąjungoje, taip pat importuojamas į Europos Sąjungą. Be to, „

  “ („Zhenjiang Xiang Cu“) yra ryžių actas, pasižymintis išskirtinėmis savybėmis ir susijęs su Kinijos virtuve. Taigi nei pavojaus suklaidinti vartotojus, nei grėsmės sąžiningai ar tradicinei vartosenai negalėtų būti nustatyta dėl to, kad Europos Sąjungoje parduodamas „

  “ („Zhenjiang Xiang Cu“), kurio mažiausias bendrasis rūgštingumas – 4,5 g/100 ml; |
| --- | --- |

(6)

Image

Image

| (7) | Komisija daro išvadą, kad Kinija sutiktų su ne mažesniu kaip 5,0 g/100 ml „

  “ („Zhenjiang Xiang Cu“) mažiausiu bendruoju rūgštingumu, o tai atitiktų Vokietijos institucijų prašymą ir minėtąjį Europos standartą EN 13188. Vokietija patvirtino, kad priėmus tokį sprendimą problema būtų išspręsta; |
| --- | --- |

(7)

Image

| (8) | siekiant kuo didesnio sutarimo reikėtų nustatyti, kad „

  “ („Zhenjiang Xiang Cu“) mažiausias bendrasis rūgštingumas – 5,00 g/100 ml; |
| --- | --- |

(8)

Image

| (9) | atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pavadinimas „

  “ („Zhenjiang Xiang Cu“) turėtų būti įtrauktas į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą; |
| --- | --- |

(9)

Image

| (10) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Saugomų geografinių nuorodų ir saugomų kilmės vietos nuorodų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Saugomų geografinių nuorodų ir saugomų kilmės vietos nuorodų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas šio reglamento priede nurodytas pavadinimas.

2 straipsnis

Atnaujintas bendrasis dokumentas pateikiamas šio reglamento II priede.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 254, 2010 9 22, p. 10.

2

---

I PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.8 klasė.   Kiti Sutarties I priede išvardyti produktai (prieskoniai ir kt.)

KINIJA

„Image“ („Zhenjiang Xiang Cu“) (SGN)

---

II PRIEDAS

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„Image“ („ZHENJIANG XIANG CU“)

EB Nr. CN-PGI-0005–0630–16.07.2007

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas

„Image“ („Zhenjiang Xiang Cu“)

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Kinijos Liaudies Respublika

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

| 1.8 klasė. | Kiti Sutarties I priede išvardyti produktai (prieskoniai ir kt.) |
| --- | --- |

1.8 klasė.

Kiti Sutarties I priede išvardyti produktai (prieskoniai ir kt.)

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

„Zhenjiang Xiang Cu“ – tam tikros rūšies fermentuotų ryžių actas; pagrindinė žaliava jam gaminti – lipnūs ryžiai. Produktas yra savito kvapo ir švelnaus skonio. Spalva – ryški blizgi rausvai ruda, link tamsiai rudos. Jis turi stiprų kepintiems ryžiams ir fermentuotiems produktams būdingą kvapą. Produktas yra sodraus, švelnaus, subtilaus, gaivaus, rūgštaus, bet ne aitraus skonio, gardus, salsvas. Atsižvelgiant į specifikaciją, bendras rūgštingumas (nustatoma pagal acto rūgšties kiekį) yra 5,00 g–6,00 g/100 ml (ne daugiau kaip 15,50 g), fiksuotas rūgštingumas (nustatoma pagal pieno rūgšties kiekį) – 1,20 g–1,60 g/100 ml, amino rūgščių azoto kiekis (nustatoma pagal azoto kiekį) – 0,12 g–0,18 g/100 ml, o redukuojančio cukraus kiekis (nustatoma pagal gliukozės kiekį) – daugiau kaip 2,20 g/100 ml.

Atsižvelgiant į laikymo terminą, „Zhenjiang Xiang Cu“ skirstomas į dvi kategorijas: įprastas kvapnusis actas, išlaikytas daugiau kaip 180 dienų, ir išlaikytas actas, kuris yra „Zhenjiang“ kvapnusis actas, tik išlaikytas daugiau kaip 365 dienas.

3.3.   Žaliavos

| 1. | Lipnūs ryžiai iš Džendziang regiono. Ryžiai visuomet geros kokybės, labai lipnūs ir turi pakankamai žalių baltymų. Amilopektino gali būti iki 100°. |
| --- | --- |

1.

Lipnūs ryžiai iš Džendziang regiono. Ryžiai visuomet geros kokybės, labai lipnūs ir turi pakankamai žalių baltymų. Amilopektino gali būti iki 100°.

| 2. | Kviečių sėlenos; gaunamos iš perdirbtų aukščiausios kokybės vietinių kviečių, kuriuose gausu maistinių medžiagų, būtinų acto rūgšties bakterijų fermentacijai. |
| --- | --- |

2.

Kviečių sėlenos; gaunamos iš perdirbtų aukščiausios kokybės vietinių kviečių, kuriuose gausu maistinių medžiagų, būtinų acto rūgšties bakterijų fermentacijai.

| 3. | Ryžių lukštai; gaunami iš perdirbtų vietinių ryžių, atlieka perkėliklio funkciją ir sukuria specialią dujų terpę, būtiną acto rūgšties bakterijoms augti vykstant fermentacijai. |
| --- | --- |

3.

Ryžių lukštai; gaunami iš perdirbtų vietinių ryžių, atlieka perkėliklio funkciją ir sukuria specialią dujų terpę, būtiną acto rūgšties bakterijoms augti vykstant fermentacijai.

| 4. | „Daqu“ – sucukrinimo medžiagų, gaunamų tradiciniais metodais fermentuojant aukščiausios kokybės vietines medžiagas (kviečius, miežius ir žaliuosius žirnelius), augimo skatinimo medžiaga. |
| --- | --- |

4.

„Daqu“ – sucukrinimo medžiagų, gaunamų tradiciniais metodais fermentuojant aukščiausios kokybės vietines medžiagas (kviečius, miežius ir žaliuosius žirnelius), augimo skatinimo medžiaga.

| 5. | Kepinti skirti ryžiai; naudojamas lipnus, švelnus degintų ryžių nuoviras, pagamintas iš aukščiausios kokybės vietinių ryžių; tai pagrindinė sudedamoji medžiaga, suteikianti „Zhenjiang“ kvapniajam actui būdingą kvapą ir spalvą. |
| --- | --- |

5.

Kepinti skirti ryžiai; naudojamas lipnus, švelnus degintų ryžių nuoviras, pagamintas iš aukščiausios kokybės vietinių ryžių; tai pagrindinė sudedamoji medžiaga, suteikianti „Zhenjiang“ kvapniajam actui būdingą kvapą ir spalvą.

| 6. | Vanduo; naudojamas švarus vanduo, susikaupęs Džendziang regiono geologijai būdinguose sausumos dariniuose; vandenyje gausu įvairių mineralinių medžiagų. Jis saldokas, reikiamo kietumo ir rūgštingumo, tinkamas actui gaminti. |
| --- | --- |

6.

Vanduo; naudojamas švarus vanduo, susikaupęs Džendziang regiono geologijai būdinguose sausumos dariniuose; vandenyje gausu įvairių mineralinių medžiagų. Jis saldokas, reikiamo kietumo ir rūgštingumo, tinkamas actui gaminti.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams)

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

„Zhenjiang Xiang Cu“ acto gamyba, įskaitant „Daqu“ ir ryžių vyno paruošimą, ruošinio fermentaciją, acto gavimą, žaliavinio acto garinimą ir laikymą (brandinimą), turi vykti nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Stikliniai buteliai turi atitikti maisto higienos reikalavimus; išorinei pakuotei gali būti naudojamos kartoninės dėžės.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Etiketės su atspausdintu užrašu „Zhenjiang Xiang Cu“ klijuojamos ant butelių. Pagrindiniai etiketėje nurodytini duomenys: produkto pavadinimas („Zhenjiang Xiang Cu“), gamybos technologija (nepertraukiama fermentacija), acto kategorija (fermentuotas actas), pagrindinės sudedamosios dalys, grynasis svoris, gamintojo pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas, pagaminimo data ir standartinis produkto kodas.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Džendziang regionas yra pietrytinėje Kinijos dalyje, išsidėstęs pietiniame Jangdzės upės krante. Jo geografinės koordinatės – 31°37′–32°19′ šiaurės platumos ir 118°58′–119°58′ rytų ilgumos. Į Džendziang regioną įeina Jurong miestas, Danyang miestas, Yangzhong miestas, Dantu sritis, Jingkou sritis, Runzhou sritis ir Džendziang ekonominės plėtros zona.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Džendziang išsidėstęs pietrytinėje Kinijos dalyje, Jangdzės upės ir Didžiojo kanalo santakoje. Šio regiono klimatas – įprastas drėgnas musoninis, pereinantis nuo šilto vidutinio klimato prie subtropinio klimato. Vidutiniškai saulė per metus šviečia 2 050,7 valandų, t. y. 46,8 % laiko; vidutinė metinė temperatūra – 15,4 °C, vidutinis drėgnis – 77 %, o vidutinis metinis kritulių kiekis – daugiau kaip 1 000 mm. Džendziang regionui būdingos besidriekiančios kalvelės, derlinga dirbamoji žemė, daugybė upių ir upelių, daugybė mažų salų ir šalia upės įsikūrusių uostų; šiame regione daug žalumos, klimatas malonus ir drėgnas.

5.2.   Produkto ypatumai

„Zhenjiang Xiang Cu“ spalva – ryški blizgi rausvai ruda, link tamsiai rudos. Actas turi stiprų kepintiems ryžiams ir fermentuotiems produktams būdingą kvapą. Jo skonis sodrus ir švelnus; nors ir juntamas šioks toks rūgštumas dėl acto rūgšties, pieno rūgšties, obuolių rūgšties, gintaro rūgšties, citrinų rūgšties ir gliukono rūgšties, tačiau skonis nėra labai aštrus. Jis subtilus ir gaivus, gardus, salsvas.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir kurios nors produkto savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Džendziang regionas yra pietrytinėje Kinijos dalyje, jo klimatas – įprastas drėgnas musoninis, pereinantis nuo šilto vidutinio klimato prie subtropinio klimato. Šis regionas išsidėstęs Jangdzės upės ir Didžiojo kanalo santakoje; jame gausu žalių kalvelių, derlinga dirbamoji žemė, daug upių ir upelių, daugybė mažų salų ir šalia upės įsikūrusių uostų. Jame auginama daug žemės ūkio augalų – ryžių, kviečių, miežių ir žaliųjų žirnelių, iš kurių gaunama tokių maistingų šalutinių produktų kaip kviečių sėlenos ir ryžių lukštai. Tai, kad Džendziang regionas yra drėgnas ir žalias, gali būti viena iš priežasčių, kodėl ten lengvai auga ir dauginasi acto rūgšties bakterijos. Prieš atbėgdamas į upes, ežerus ir pelkes iš kalvų ir šaltinių, vanduo prateka pro akmenis ir uolas, todėl jame gausu mineralinių medžiagų, jis turi ryškų ir salsvą skonį; toks vanduo labiausiai tinkamas actui gaminti.

Džendziang miestas nuo seno žinomas kaip „kalvotame miške įsikūręs miestas, turintis acto gamybos ištakas“. Džendziang mieste actas buvo pradėtas gaminti prieš 1 400 metų. Pavadinimas „Zhenjiang Xiang Cu“ atsirado Liang dinastijos laikais; šis actas klasikinėje Kinijos medicinoje laikytas geriausiu ryžių actu, o Qing dinastijos laikais jam skirtas tarptautinis aukso apdovanojimas. „Zhenjiang Xiang Cu“ actas tapo miesto vizitine kortele. Dabar šiame mieste, kur kvepia actu ir gyvuoja su acto vartojimu susijusios tradicijos ir mitybos kultūra, yra beveik 100 acto gamybos įmonių.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

---

| 14.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 153/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 153/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 502/2012

2012 m. birželio 13 d.

dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 2/2012 tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims, vengimo importuojant tam tikras iš Malaizijos, Tailando ir Filipinų siunčiamas nerūdijančio plieno sąvaržas ir jų dalis, deklaruojamas arba nedeklaruojamas kaip Malaizijos, Tailando ir Filipinų kilmės, tyrimo inicijavimo ir įpareigojimo registruoti tokius importuojamus produktus

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Komisija (toliau – Komisija) nusprendė pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį savo iniciatyva ištirti galimą antidempingo priemonių, nustatytų tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims, vengimą ir nustatyti reikalavimą registruoti tokį importą, vykdomą iš Malaizijos, Tailando ir Filipinų siunčiant tam tikras nerūdijančio plieno sąvaržas ir jų dalis, deklaruojamą arba nedeklaruojamą kaip Malaizijos, Tailando ir Filipinų kilmės. |
| --- | --- |

(1)

Europos Komisija (toliau – Komisija) nusprendė pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį savo iniciatyva ištirti galimą antidempingo priemonių, nustatytų tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims, vengimą ir nustatyti reikalavimą registruoti tokį importą, vykdomą iš Malaizijos, Tailando ir Filipinų siunčiant tam tikras nerūdijančio plieno sąvaržas ir jų dalis, deklaruojamą arba nedeklaruojamą kaip Malaizijos, Tailando ir Filipinų kilmės.

A.   PRODUKTAS

| (2) | Su galimu vengimu susijęs nagrinėjamasis produktas yra tam tikros importuojamos Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržos ir jų dalys, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(2)

Su galimu vengimu susijęs nagrinėjamasis produktas yra tam tikros importuojamos Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržos ir jų dalys, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (3) | Tiriamasis produktas yra toks pat kaip aprašytasis ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, tačiau siunčiamas iš Malaizijos, Tailando ir Filipinų, nepriklausomai nuo to, ar deklaruojama, kad jis yra Malaizijos, Tailando ir Filipinų kilmės; jo KN kodai šiuo metu yra tokie patys kaip nagrinėjamojo produkto (toliau – tiriamasis produktas). |
| --- | --- |

(3)

Tiriamasis produktas yra toks pat kaip aprašytasis ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, tačiau siunčiamas iš Malaizijos, Tailando ir Filipinų, nepriklausomai nuo to, ar deklaruojama, kad jis yra Malaizijos, Tailando ir Filipinų kilmės; jo KN kodai šiuo metu yra tokie patys kaip nagrinėjamojo produkto (toliau – tiriamasis produktas).

B.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (4) | Šiuo metu galiojančios priemonės, kurių, kaip įtariama, vengiama yra antidempingo priemonės, nustatytos Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 2/2012 (2), po to, kai nustojo galioti priemonės, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1890/2005 (3). |
| --- | --- |

(4)

Šiuo metu galiojančios priemonės, kurių, kaip įtariama, vengiama yra antidempingo priemonės, nustatytos Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 2/2012 (2), po to, kai nustojo galioti priemonės, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1890/2005 (3).

C.   PAGRINDAS

| (5) | Komisija turi pakankamai prima facie įrodymų, kad vengiama tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims nustatytų antidempingo priemonių, gaminius siunčiant per Malaiziją, Tailandą ir Filipinus. |
| --- | --- |

(5)

Komisija turi pakankamai prima facie įrodymų, kad vengiama tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržoms ir jų dalims nustatytų antidempingo priemonių, gaminius siunčiant per Malaiziją, Tailandą ir Filipinus.

| (6) | Komisijos turimi prima facie įrodymai yra šie: |
| --- | --- |

(6)

Komisijos turimi prima facie įrodymai yra šie:

| (7) | Nagrinėjamajam produktui nustačius priemones, labai pasikeitė su eksportu iš Kinijos Liaudies Respublikos, Malaizijos, Tailando ir Filipinų į Sąjungą susijusios prekybos pobūdis ir kad nėra jokios kitos pagrįstos priežasties arba pateisinančios aplinkybės, išskyrus muito nustatymą, kuria būtų galima paaiškinti tokį pasikeitimą. |
| --- | --- |

(7)

Nagrinėjamajam produktui nustačius priemones, labai pasikeitė su eksportu iš Kinijos Liaudies Respublikos, Malaizijos, Tailando ir Filipinų į Sąjungą susijusios prekybos pobūdis ir kad nėra jokios kitos pagrįstos priežasties arba pateisinančios aplinkybės, išskyrus muito nustatymą, kuria būtų galima paaiškinti tokį pasikeitimą.

| (8) | Prekybos pobūdis, atrodo, pasikeitė dėl to, kad tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržos ir jų dalys siunčiamos per Malaiziją, Tailandą ir Filipinus. |
| --- | --- |

(8)

Prekybos pobūdis, atrodo, pasikeitė dėl to, kad tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nerūdijančio plieno sąvaržos ir jų dalys siunčiamos per Malaiziją, Tailandą ir Filipinus.

| (9) | Be to, yra įrodymų, kad nagrinėjamajam produktui nustatytų galiojančių antidempingo priemonių taisomasis poveikis mažinamas ir kiekio, ir kainos požiūriu. Vietoj nagrinėjamojo produkto importuojamas didelis tiriamojo produkto kiekis. Be to, yra pakankamai įrodymų, kad tiriamasis produktas importuojamas kur kas mažesnėmis kainomis, palyginti su nežalinga kaina, nustatyta atlikus tyrimą, po kurio buvo nustatytos galiojančios priemonės, pakoreguotos dėl padidėjusių žaliavų kainų. |
| --- | --- |

(9)

Be to, yra įrodymų, kad nagrinėjamajam produktui nustatytų galiojančių antidempingo priemonių taisomasis poveikis mažinamas ir kiekio, ir kainos požiūriu. Vietoj nagrinėjamojo produkto importuojamas didelis tiriamojo produkto kiekis. Be to, yra pakankamai įrodymų, kad tiriamasis produktas importuojamas kur kas mažesnėmis kainomis, palyginti su nežalinga kaina, nustatyta atlikus tyrimą, po kurio buvo nustatytos galiojančios priemonės, pakoreguotos dėl padidėjusių žaliavų kainų.

| (10) | Galiausiai, Komisija turi pakankamai prima facie įrodymų, kad vykdomas tiriamojo produkto kainų dempingas, palyginti su anksčiau nagrinėjamajam produktui nustatyta normaliąja verte, pakoreguota dėl padidėjusių žaliavų kainų. |
| --- | --- |

(10)

Galiausiai, Komisija turi pakankamai prima facie įrodymų, kad vykdomas tiriamojo produkto kainų dempingas, palyginti su anksčiau nagrinėjamajam produktui nustatyta normaliąja verte, pakoreguota dėl padidėjusių žaliavų kainų.

| (11) | Jeigu be pirmiau minėtų priemonių vengimo veiksmų, susijusių su produkto siuntimu per Malaiziją, Tailandą ir Filipinus, atliekant tyrimą bus nustatyti kiti vengimo veiksmai, kuriems taikomas pagrindinio reglamento 13 straipsnis, šie veiksmai taip pat gali būti tyrimo objektas. |
| --- | --- |

(11)

Jeigu be pirmiau minėtų priemonių vengimo veiksmų, susijusių su produkto siuntimu per Malaiziją, Tailandą ir Filipinus, atliekant tyrimą bus nustatyti kiti vengimo veiksmai, kuriems taikomas pagrindinio reglamento 13 straipsnis, šie veiksmai taip pat gali būti tyrimo objektas.

D.   PRODECŪRA

| (12) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija priėjo prie išvados, kad esama pakankamai įrodymų tyrimo inicijavimui pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnį pagrįsti ir nustatyti reikalavimą registruoti importuojamą tiriamąjį produktą (deklaruojamą kaip Malaizijos, Tailando ir Filipinų kilmės arba ne) pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija priėjo prie išvados, kad esama pakankamai įrodymų tyrimo inicijavimui pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnį pagrįsti ir nustatyti reikalavimą registruoti importuojamą tiriamąjį produktą (deklaruojamą kaip Malaizijos, Tailando ir Filipinų kilmės arba ne) pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį.

a)   Klausimynai

| (13) | Siekdama gauti informacijos, kuri, kaip ji mano, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus Malaizijos, Tailando ir Filipinų žinomiems eksportuotojams ir (arba) gamintojams ir žinomoms eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, Kinijos Liaudies Respublikos žinomiems eksportuotojams ir (arba) gamintojams ir žinomoms eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, Sąjungos žinomiems importuotojams ir žinomoms importuotojų asociacijoms ir Kinijos Liaudies Respublikos, Malaizijos, Tailando ir Filipinų valdžios institucijoms. Prireikus taip pat gali būti prašoma, kad informacijos pateiktų Sąjungos pramonė. |
| --- | --- |

(13)

Siekdama gauti informacijos, kuri, kaip ji mano, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus Malaizijos, Tailando ir Filipinų žinomiems eksportuotojams ir (arba) gamintojams ir žinomoms eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, Kinijos Liaudies Respublikos žinomiems eksportuotojams ir (arba) gamintojams ir žinomoms eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, Sąjungos žinomiems importuotojams ir žinomoms importuotojų asociacijoms ir Kinijos Liaudies Respublikos, Malaizijos, Tailando ir Filipinų valdžios institucijoms. Prireikus taip pat gali būti prašoma, kad informacijos pateiktų Sąjungos pramonė.

| (14) | Bet kuriuo atveju visos suinteresuotosios šalys turėtų nedelsdamos, bet ne vėliau kaip per šio reglamento 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį kreiptis į Komisiją ir per šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje nustatytą laikotarpį prašyti klausimyno, atsižvelgiant į tai, kad šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nustatytas terminas taikomas visoms suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(14)

Bet kuriuo atveju visos suinteresuotosios šalys turėtų nedelsdamos, bet ne vėliau kaip per šio reglamento 3 straipsnyje nustatytą laikotarpį kreiptis į Komisiją ir per šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje nustatytą laikotarpį prašyti klausimyno, atsižvelgiant į tai, kad šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nustatytas terminas taikomas visoms suinteresuotosioms šalims.

| (15) | Kinijos Liaudies Respublikos, Malaizijos, Tailando ir Filipinų valdžios institucijoms bus pranešta apie tyrimo inicijavimą. |
| --- | --- |

(15)

Kinijos Liaudies Respublikos, Malaizijos, Tailando ir Filipinų valdžios institucijoms bus pranešta apie tyrimo inicijavimą.

b)   Informacijos rinkimas ir suinteresuotųjų šalių išklausymas

| (16) | Visos suinteresuotosios šalys raginamos pareikšti nuomonę raštu ir pateikti patvirtinamuosius dokumentus. Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jei jos raštu pateikia prašymą ir nurodo svarbias priežastis, dėl kurių jas reikėtų išklausyti. |
| --- | --- |

(16)

Visos suinteresuotosios šalys raginamos pareikšti nuomonę raštu ir pateikti patvirtinamuosius dokumentus. Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jei jos raštu pateikia prašymą ir nurodo svarbias priežastis, dėl kurių jas reikėtų išklausyti.

c)   Atleidimas nuo reikalavimo registruoti importuojamas prekes arba priemonių netaikymas

| (17) | Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalimi, importuojamam tiriamajam produktui gali būti netaikomas registracijos reikalavimas arba priemonės, jeigu jis importuojamas nevengiant priemonių. |
| --- | --- |

(17)

Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalimi, importuojamam tiriamajam produktui gali būti netaikomas registracijos reikalavimas arba priemonės, jeigu jis importuojamas nevengiant priemonių.

| (18) | Kadangi priemonių galimai vengiama ne Sąjungoje, nuo reikalavimo registruoti importuojamus produktus pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį gali būti atleisti tie tam tikrų nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių Malaizijos, Tailando ir Filipinų gamintojai, kurie gali įrodyti, kad jie nėra susiję (4) su jokiu gamintoju, kuriam taikomos priemonės (5), ir kurie, kaip nustatyta, nevengia priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Gamintojai, pageidaujantys būti atleisti, per šio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje nustatytą terminą turėtų pateikti tinkamai įrodymais pagrįstą prašymą. |
| --- | --- |

(18)

Kadangi priemonių galimai vengiama ne Sąjungoje, nuo reikalavimo registruoti importuojamus produktus pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį gali būti atleisti tie tam tikrų nerūdijančio plieno sąvaržų ir jų dalių Malaizijos, Tailando ir Filipinų gamintojai, kurie gali įrodyti, kad jie nėra susiję (4) su jokiu gamintoju, kuriam taikomos priemonės (5), ir kurie, kaip nustatyta, nevengia priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Gamintojai, pageidaujantys būti atleisti, per šio reglamento 3 straipsnio 3 dalyje nustatytą terminą turėtų pateikti tinkamai įrodymais pagrįstą prašymą.

E.   REGISTRACIJA

| (19) | Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį importuojamas tiriamasis produktas turėtų būti registruojamas siekiant užtikrinti, kad tinkamo dydžio antidempingo muitai galėtų būti taikomi atgaline data nuo tokių iš Malaizijos, Tailando ir Filipinų siunčiamų importuojamų produktų registracijos dienos, jeigu atliekant tyrimą būtų padaryta išvada, kad yra vengiama priemonių. |
| --- | --- |

(19)

Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį importuojamas tiriamasis produktas turėtų būti registruojamas siekiant užtikrinti, kad tinkamo dydžio antidempingo muitai galėtų būti taikomi atgaline data nuo tokių iš Malaizijos, Tailando ir Filipinų siunčiamų importuojamų produktų registracijos dienos, jeigu atliekant tyrimą būtų padaryta išvada, kad yra vengiama priemonių.

F.   TERMINAI

| (20) | Tinkamo administravimo tikslais reikėtų nustatyti terminą, iki kurio:






  — | suinteresuotosios šalys gali pranešti apie save Komisijai, pareikšti raštu savo nuomonę ir pateikti klausimyno atsakymus arba kitą informaciją, į kurią reikia atsižvelgti atliekant tyrimą, |
| --- | --- | --- |

(20)

Tinkamo administravimo tikslais reikėtų nustatyti terminą, iki kurio:

—

suinteresuotosios šalys gali pranešti apie save Komisijai, pareikšti raštu savo nuomonę ir pateikti klausimyno atsakymus arba kitą informaciją, į kurią reikia atsižvelgti atliekant tyrimą,

| — | Malaizijos, Tailando ir Filipinų gamintojai gali prašyti atleisti nuo reikalavimo registruoti importuojamus produktus arba netaikyti priemonių, |
| --- | --- |

—

Malaizijos, Tailando ir Filipinų gamintojai gali prašyti atleisti nuo reikalavimo registruoti importuojamus produktus arba netaikyti priemonių,

| — | suinteresuotosios šalys gali raštu pateikti prašymą, kad Komisija jas išklausytų. |
| --- | --- |

—

suinteresuotosios šalys gali raštu pateikti prašymą, kad Komisija jas išklausytų.

| (21) | Atkreipiamas dėmesys į tai, kad daugumos pagrindiniame reglamente išdėstytų procesinių teisių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar per šio reglamento 3 straipsnyje nurodytą laikotarpį šalis pranešė apie save. |
| --- | --- |

(21)

Atkreipiamas dėmesys į tai, kad daugumos pagrindiniame reglamente išdėstytų procesinių teisių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar per šio reglamento 3 straipsnyje nurodytą laikotarpį šalis pranešė apie save.

G.   NEBENDRADARBIAVIMAS

| (22) | Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą laikotarpį arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį teigiamos arba neigiamos išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais. |
| --- | --- |

(22)

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą laikotarpį arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį teigiamos arba neigiamos išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais.

| (23) | Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į informaciją neatsižvelgiama, o remiamasi turimais faktais. |
| --- | --- |

(23)

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į informaciją neatsižvelgiama, o remiamasi turimais faktais.

| (24) | Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi. |
| --- | --- |

(24)

Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

H.   TYRIMO TVARKARAŠTIS

| (25) | Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį tyrimas bus baigtas per devynis mėnesius nuo šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. |
| --- | --- |

(25)

Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį tyrimas bus baigtas per devynis mėnesius nuo šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

I.   ASMENS DUOMENŲ TVARKYMAS

| (26) | Pažymima, kad visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus tvarkomi vadovaujantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (6). |
| --- | --- |

(26)

Pažymima, kad visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus tvarkomi vadovaujantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (6).

J.   BYLAS NAGRINĖJANTIS PAREIGŪNAS

| (27) | Taip pat pažymima, kad suinteresuotosios šalys, manančios, jog patiria sunkumų naudodamosi teise į gynybą, gali reikalauti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų Prekybos generalinio direktorato pareigūnas. Šis pareigūnas yra suinteresuotųjų šalių ir Komisijos tarnybų tarpininkas, kuris prireikus tarpininkauja sprendžiant procedūrinius klausimus, galinčius turėti įtakos jų interesų apsaugai atliekant šį tyrimą, ypač galimybės susipažinti su byla, konfidencialumo, terminų pratęsimo bei raštu ir (arba) žodžiu pateiktų nuomonių aiškinimo klausimus. Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos generalinio direktorato svetainėje (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm), |
| --- | --- |

(27)

Taip pat pažymima, kad suinteresuotosios šalys, manančios, jog patiria sunkumų naudodamosi teise į gynybą, gali reikalauti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų Prekybos generalinio direktorato pareigūnas. Šis pareigūnas yra suinteresuotųjų šalių ir Komisijos tarnybų tarpininkas, kuris prireikus tarpininkauja sprendžiant procedūrinius klausimus, galinčius turėti įtakos jų interesų apsaugai atliekant šį tyrimą, ypač galimybės susipažinti su byla, konfidencialumo, terminų pratęsimo bei raštu ir (arba) žodžiu pateiktų nuomonių aiškinimo klausimus. Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos generalinio direktorato svetainėje (http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Inicijuojamas tyrimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 3 dalį siekiant nustatyti, ar importuojant į Sąjungą tam tikras nerūdijančio plieno sąvaržas ir jų dalis, siunčiamas iš Malaizijos, Tailando ir Filipinų, nepriklausomai nuo to, ar jos deklaruojamos ar nedeklaruojamos kaip Malaizijos, Tailando ir Filipinų kilmės, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 ir ex 7318 15 70 (TARIC kodai 7318121011, 7318121091, 7318141011, 7318141091, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 ir 7318157081), nėra vengiama priemonių, nustatytų Reglamentu (ES) Nr. 2/2012.

2 straipsnis

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 3 dalimi ir 14 straipsnio 5 dalimi muitinėms nurodoma imtis reikiamų veiksmų, kad būtų registruojami šio reglamento 1 straipsnyje nurodyti į Sąjungą importuojami produktai.

Registracija baigiama po devynių mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Komisija reglamentu gali nurodyti muitinėms neberegistruoti į Sąjungą importuojamų produktų, kuriuos pagamino gamintojai, pateikę prašymą atleisti juos nuo registracijos reikalavimo ir, kaip nustatyta, atitinkantys atleidimo sąlygas.

3 straipsnis

1.   Komisijos klausimyno reikėtų prašyti per 15 dienų nuo šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Norėdamos, kad atliekant tyrimą būtų atsižvelgta į jų pastabas, suinteresuotosios šalys privalo pranešti apie save Komisijai, pareikšti savo nuomonę raštu ir pateikti atsakymus į klausimyną arba kitą informaciją per 37 dienas nuo šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jeigu nenurodyta kitaip.

3.   Malaizijos, Tailando ir Filipinų gamintojai, pageidaujantys būti atleisti nuo reikalavimo registruoti importuojamus produktus arba nuo priemonių taikymo, turėtų pateikti tinkamai įrodymais pagrįstą prašymą per tą patį 37 dienų laikotarpį.

4.   Per tą patį 37 dienų laikotarpį suinteresuotosios šalys taip pat gali prašyti, kad Komisija jas išklausytų.

5.   Suinteresuotosios šalys privalo visą informaciją ir prašymus pateikti elektronine forma (nekonfidencialią informaciją – e. paštu, konfidencialią informaciją – vienkartinio rašymo kompaktiniame diske ir (arba) universaliajame diske) ir nurodyti savo pavadinimą, adresą, e. pašto adresą, telefono ir fakso numerius. Vis dėlto, visi įgaliojimai ir prie klausimyno atsakymų pridedami pasirašyti pažymėjimai arba bet kokia atnaujinta informacija privalo būti pateikta atspausdinta, t. y. išsiųsta paštu toliau nurodytu adresu arba įteikta asmeniškai. Jei suinteresuotoji šalis negali pateikti informacijos ir prašymų elektronine forma, ji apie tai turi nedelsdama pranešti Komisijai, vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi. Daugiau informacijos apie susirašinėjimą su Komisija suinteresuotosios šalys gali rasti atitinkamame Prekybos generalinio direktorato svetainės tinklalapyje http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence. Visa rašytinė informacija, įskaitant informaciją, kurios prašoma šiame reglamente, klausimyno atsakymus ir slaptą suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, ženklinama „riboto naudojimo“ grifu (7), ir pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalies nuostatas kartu pateikiamas nekonfidencialus variantas, paženklintas „suinteresuotosioms šalims susipažinti“.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Direktorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Direktorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Asmuo ryšiams palaikyti:

e. paštas: TRADE-STEEL-FAST-13-A@ec.europa.eu

Faksas + 32 22984139

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pagal Sutartis šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 13 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 5, 2012 1 7, p. 1.

2

(3)  OL L 302, 2005 11 19, p. 1.

3

(4)  Pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 dėl Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo 143 straipsnį asmenys laikomi susijusiais tik jei: a) vienas asmuo yra kito asmens verslo vadovas arba darbuotojas arba atvirkščiai; b) jie yra juridiškai pripažinti verslo partneriai; c) jie yra darbdavys ir darbuotojas; d) bet kuris asmuo yra tiesioginis arba netiesioginis abiejų šių asmenų 5 % įstatinio kapitalo arba akcijų su balso teise savininkas, valdytojas arba turėtojas; e) vienas iš jų tiesiogiai arba netiesiogiai valdo kitą; f) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai valdomi trečiojo asmens; g) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai valdo trečiąjį asmenį; arba h) jie yra vienos šeimos nariai. Asmenys laikomi vienos šeimos nariais tik tuo atveju, jeigu jie yra susiję šiais giminystės ryšiais: i) vyras ir žmona, ii) tėvai ir vaikai, iii) brolis ir sesuo (tikri arba pusiau tikri), iv) seneliai ir anūkai, v) dėdė arba teta ir sūnėnas arba dukterėčia, vi) uošvis ir žentas arba marti, vii) svainis ir svainė (OL L 253, 1993 10 11, p. 1). Šiuo atveju asmuo reiškia bet kurį fizinį ar juridinį asmenį.

4

(5)  Tačiau, net jei gamintojai yra susiję (pagal minėtą apibrėžtį) su bendrovėmis, kurioms taikomos Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importui nustatytos priemonės (pradinės antidempingo priemonės), išimtis gali būti taikoma, jei nėra įrodymų, kad nustatyti ryšiai su bendrovėmis, kurioms taikomos pradinės priemonės arba bandyta išvengti pradinių priemonių.

5

(6)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

6

(7)  „Riboto naudojimo“ dokumentas yra konfidencialus dokumentas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 19 straipsnį ir PPO Susitarimo dėl 1994 m. GATT VI straipsnio įgyvendinimo (Antidempingo susitarimo) 6 straipsnį. Toks dokumentas taip pat apsaugotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (OL L 145, 2001 5 31, p. 43) 4 straipsnį.

7

---

| 14.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 153/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 153/12

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 503/2012

2012 m. birželio 13 d.

kuriuo uždraudžiama su Graikijos arba Italijos vėliava plaukiojančių ar Graikijoje arba Italijoje registruotų ir Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos bei Viduržemio jūroje gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus žvejojančių laivų žvejybos veikla

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2012 m. sausio 17 d. Tarybos reglamente (ES) Nr. 44/2012, kuriuo nustatomos 2012 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse (2), nustatytas paprastųjų tunų kiekis, kurį 2012 m. Europos Sąjungos žvejybos laivai gali sužvejoti Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje; |
| --- | --- |

(1)

2012 m. sausio 17 d. Tarybos reglamente (ES) Nr. 44/2012, kuriuo nustatomos 2012 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse (2), nustatytas paprastųjų tunų kiekis, kurį 2012 m. Europos Sąjungos žvejybos laivai gali sužvejoti Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje;

| (2) | 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano ir iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 43/2009 bei panaikinančiu Reglamentą (EB) Nr. 1559/2007 (3) reikalaujama, kad valstybės narės praneštų Komisijai apie jų ilgesniems nei 24 metrai laivams skirtas individualias kvotas; |
| --- | --- |

(2)

2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano ir iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 43/2009 bei panaikinančiu Reglamentą (EB) Nr. 1559/2007 (3) reikalaujama, kad valstybės narės praneštų Komisijai apie jų ilgesniems nei 24 metrai laivams skirtas individualias kvotas;

| (3) | bendra žuvininkystės politika skirta ilgalaikiam žuvininkystės sektoriaus gyvybingumui užtikrinti tausiai naudojant gyvuosius vandens išteklius pagal atsargumo principą; |
| --- | --- |

(3)

bendra žuvininkystės politika skirta ilgalaikiam žuvininkystės sektoriaus gyvybingumui užtikrinti tausiai naudojant gyvuosius vandens išteklius pagal atsargumo principą;

| (4) | pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 36 straipsnio 2 dalį, remdamasi valstybių narių pateikta informacija ir kita savo pačios turima informacija, nustačiusi, kad Europos Sąjungos, valstybės narės ar valstybių narių grupės turimos žvejybos vienu ar daugiau žvejybos įrankių ar laivais galimybės yra išnaudotos, Komisija apie tai praneša atitinkamoms valstybėms narėms ir uždraudžia žvejybą tam tikrame žvejybos rajone, tam tikrais žvejybos įrankiais, tam tikrų rūšių ar rūšių grupės ar tam tikrais būtent tai žvejybos veiklai vykdyti naudojamais laivais; |
| --- | --- |

(4)

pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 36 straipsnio 2 dalį, remdamasi valstybių narių pateikta informacija ir kita savo pačios turima informacija, nustačiusi, kad Europos Sąjungos, valstybės narės ar valstybių narių grupės turimos žvejybos vienu ar daugiau žvejybos įrankių ar laivais galimybės yra išnaudotos, Komisija apie tai praneša atitinkamoms valstybėms narėms ir uždraudžia žvejybą tam tikrame žvejybos rajone, tam tikrais žvejybos įrankiais, tam tikrų rūšių ar rūšių grupės ar tam tikrais būtent tai žvejybos veiklai vykdyti naudojamais laivais;

| (5) | remiantis Komisijos turima informacija, paprastųjų tunų žvejybos Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje galimybės, skirtos su Graikijos arba Italijos vėliava plaukiojantiems ar Graikijoje arba Italijoje registruotiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, išnaudotos 2012 m. birželio 7 d.; |
| --- | --- |

(5)

remiantis Komisijos turima informacija, paprastųjų tunų žvejybos Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje galimybės, skirtos su Graikijos arba Italijos vėliava plaukiojantiems ar Graikijoje arba Italijoje registruotiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, išnaudotos 2012 m. birželio 7 d.;

| (6) | birželio 8 d. Graikija informavo Komisiją uždraudusi savo gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kurie 2012 m. žvejoja paprastuosius tunus, vykdyti žvejybos veiklą nuo 2012 m. birželio 8 d. 8.00 val.; |
| --- | --- |

(6)

birželio 8 d. Graikija informavo Komisiją uždraudusi savo gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kurie 2012 m. žvejoja paprastuosius tunus, vykdyti žvejybos veiklą nuo 2012 m. birželio 8 d. 8.00 val.;

| (7) | 2012 m. birželio 3, 5 ir 8 d. Italija informavo Komisiją uždraudusi savo 12 gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie 2012 m. žvejoja paprastuosius tunus, vykdyti žvejybos veiklą: 4 laivams šis draudimas įsigalioja nuo birželio 3 d., 4 laivams – nuo birželio 5 d., o likusiems 4 laivams – nuo birželio 8 d.; taigi visa veikla uždrausta nuo 2012 m. birželio 8 d. 11.30 val.; |
| --- | --- |

(7)

2012 m. birželio 3, 5 ir 8 d. Italija informavo Komisiją uždraudusi savo 12 gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie 2012 m. žvejoja paprastuosius tunus, vykdyti žvejybos veiklą: 4 laivams šis draudimas įsigalioja nuo birželio 3 d., 4 laivams – nuo birželio 5 d., o likusiems 4 laivams – nuo birželio 8 d.; taigi visa veikla uždrausta nuo 2012 m. birželio 8 d. 11.30 val.;

| (8) | nedarant poveikio minėtiems Graikijos ir Italijos veiksmams, būtina, kad Komisija patvirtintų draudimą nuo 2012 m. birželio 8 d. su Graikijos arba Italijos vėliava plaukiojantiems ar Graikijoje arba Italijoje registruotiems laivams Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje gaubiamaisiais tinklais žvejoti paprastuosius tunus, |
| --- | --- |

(8)

nedarant poveikio minėtiems Graikijos ir Italijos veiksmams, būtina, kad Komisija patvirtintų draudimą nuo 2012 m. birželio 8 d. su Graikijos arba Italijos vėliava plaukiojantiems ar Graikijoje arba Italijoje registruotiems laivams Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje gaubiamaisiais tinklais žvejoti paprastuosius tunus,

PRIĖMĖ ŠI REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Su Graikijos vėliava plaukiojantiems arba Graikijoje registruotiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams nuo 2012 m. birželio 8 d. 8.00 val. draudžiama Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus.

Nuo tos dienos taip pat draudžiama laikyti laivuose, perkelti į varžas tukinimo ar auginimo tikslais, perkrauti, perkelti arba iškrauti į krantą tų laivų sužvejotas šių išteklių žuvis.

2 straipsnis

Su Italijos vėliava plaukiojantiems arba Italijoje registruotiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams vėliausiai nuo 2012 m. birželio 8 d. 11.30 val. draudžiama Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus.

Nuo tos dienos taip pat draudžiama laikyti laivuose, perkelti į varžas tukinimo ar auginimo tikslais, perkrauti, perkelti arba iškrauti į krantą tų laivų sužvejotas šių išteklių žuvis.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 13 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Maria DAMANAKI

Komisijos narė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  OL L 25, 2012 1 27, p. 55.

2

(3)  OL L 96, 2009 4 15, p. 1.

3

---

| 14.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 153/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 153/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 504/2012

2012 m. birželio 13 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 13 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| MK | 45,6 |
| TR | 57,2 |
| ZZ | 52,7 |
| 0707 00 05 | MK | 26,2 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | TR | 97,9 |
| ZZ | 97,9 |
| 0805 50 10 | AR | 72,8 |
| BO | 105,1 |
| TR | 107,0 |
| ZA | 101,4 |
| ZZ | 96,6 |
| 0808 10 80 | AR | 111,6 |
| BR | 83,7 |
| CH | 68,9 |
| CL | 100,9 |
| CN | 136,2 |
| NZ | 141,5 |
| US | 156,6 |
| UY | 61,9 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 108,1 |
| 0809 10 00 | TR | 186,0 |
| ZZ | 186,0 |
| 0809 29 00 | TR | 444,0 |
| ZZ | 444,0 |
| 0809 40 05 | ZA | 300,5 |
| ZZ | 300,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

55,3

MK

45,6

TR

57,2

ZZ

52,7

0707 00 05

MK

26,2

TR

119,6

ZZ

72,9

0709 93 10

TR

97,9

ZZ

97,9

0805 50 10

AR

72,8

BO

105,1

TR

107,0

ZA

101,4

ZZ

96,6

0808 10 80

AR

111,6

BR

83,7

CH

68,9

CL

100,9

CN

136,2

NZ

141,5

US

156,6

UY

61,9

ZA

111,6

ZZ

108,1

0809 10 00

TR

186,0

ZZ

186,0

0809 29 00

TR

444,0

ZZ

444,0

0809 40 05

ZA

300,5

ZZ

300,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 14.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 153/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 153/16

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. spalio 19 d.

dėl valstybės pagalbos schemų, kurias Graikija įgyvendino Kastorijos, Eubojos, Florinos, Kilkio, Rodopės, Evro, Ksantės ir Dodekaneso nomuose ir Lesbo, Samo bei Chijo salose (skolos restruktūrizavimas)

[Nr. C23/04 (ex NN 153/03), C 20/05 (ex NN 70/04) ir C 50/05 (ex NN 20/05)]

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 7252)

(Tekstas autentiškas tik graikų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/307/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal Sutarties (1) 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą ir atsižvelgusi į jų pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Gavusi informacijos, rodančios, kad, vykstant pakartotinėmis derybomis dėl skolos, Kastorijos ir Eubojos nomuose įsisteigusioms įmonėms 1993 m. ir vėliau buvo teikiama pagalba, Komisija 2003 m. gegužės 27 d. raštu paprašė Graikijos valdžios institucijų per keturias savaites pateikti šios priemonės teisinio pagrindo tekstą ir bet kokią kitą informaciją, kuri yra būtina atliekant tyrimą pagal EB sutarties 87 ir 88 straipsnius (3). |
| --- | --- |

(1)

Gavusi informacijos, rodančios, kad, vykstant pakartotinėmis derybomis dėl skolos, Kastorijos ir Eubojos nomuose įsisteigusioms įmonėms 1993 m. ir vėliau buvo teikiama pagalba, Komisija 2003 m. gegužės 27 d. raštu paprašė Graikijos valdžios institucijų per keturias savaites pateikti šios priemonės teisinio pagrindo tekstą ir bet kokią kitą informaciją, kuri yra būtina atliekant tyrimą pagal EB sutarties 87 ir 88 straipsnius (3).

| (2) | 2003 m. liepos 10 d. raštu, registruotu 2003 m. liepos 17 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai Graikijos valdžios institucijų raštą, kuriuo prašoma 1 konstatuojamojoje dalyje minėtą laikotarpį pratęsti mėnesiu. |
| --- | --- |

(2)

2003 m. liepos 10 d. raštu, registruotu 2003 m. liepos 17 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai Graikijos valdžios institucijų raštą, kuriuo prašoma 1 konstatuojamojoje dalyje minėtą laikotarpį pratęsti mėnesiu.

| (3) | 2003 m. rugpjūčio 4 d. raštu, registruotu 2003 m. rugpjūčio 6 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai informaciją, kurios ji prašė 2003 m. gegužės 27 d. raštu. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. rugpjūčio 4 d. raštu, registruotu 2003 m. rugpjūčio 6 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai informaciją, kurios ji prašė 2003 m. gegužės 27 d. raštu.

| (4) | Išnagrinėjus informaciją nustatyta, kad pagalba buvo teikiama be Komisijos pritarimo. Todėl Komisija nusprendė pradėti pagalbos, apie kurią nepranešta, bylą, registruotą numeriu NN 153/03. |
| --- | --- |

(4)

Išnagrinėjus informaciją nustatyta, kad pagalba buvo teikiama be Komisijos pritarimo. Todėl Komisija nusprendė pradėti pagalbos, apie kurią nepranešta, bylą, registruotą numeriu NN 153/03.

| (5) | 2004 m. birželio 21 d. raštu (4) Komisija pranešė Graikijai apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (C 23/04) (toliau – pirmosios procedūros pradžia). |
| --- | --- |

(5)

2004 m. birželio 21 d. raštu (4) Komisija pranešė Graikijai apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (C 23/04) (toliau – pirmosios procedūros pradžia).

| (6) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl aptariamos pagalbos. |
| --- | --- |

(6)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl aptariamos pagalbos.

| (7) | Komisija negavo jokių pastabų iš trečiųjų suinteresuotųjų šalių. |
| --- | --- |

(7)

Komisija negavo jokių pastabų iš trečiųjų suinteresuotųjų šalių.

| (8) | 2004 m. liepos 13 d. raštu, registruotu 2004 m. liepos 19 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė mėnesiu pratęsti Graikijos valdžios institucijoms suteiktą laikotarpį, skirtą pateikti atsakymą dėl pirmosios procedūros pradžios. |
| --- | --- |

(8)

2004 m. liepos 13 d. raštu, registruotu 2004 m. liepos 19 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė mėnesiu pratęsti Graikijos valdžios institucijoms suteiktą laikotarpį, skirtą pateikti atsakymą dėl pirmosios procedūros pradžios.

| (9) | 2004 m. rugpjūčio 6 d. faksograma Komisija suteikė prašomą pratęsimą. |
| --- | --- |

(9)

2004 m. rugpjūčio 6 d. faksograma Komisija suteikė prašomą pratęsimą.

| (10) | 2004 m. rugpjūčio 9 d. raštu, registruotu 2004 m. rugpjūčio 10 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai Graikijos valdžios institucijų atsakymą dėl pirmosios procedūros pradžios. |
| --- | --- |

(10)

2004 m. rugpjūčio 9 d. raštu, registruotu 2004 m. rugpjūčio 10 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai Graikijos valdžios institucijų atsakymą dėl pirmosios procedūros pradžios.

| (11) | Nagrinėjant Graikijos valdžios institucijų 2003 m. rugpjūčio 4 d. rašte pateiktą informaciją nustatyta, kad, be Kastorijos ir Eubojos nomų, aptariama pagalba taip pat buvo skirta ir Florinos bei Kilkio nomuose. Todėl Komisija 2004 m. balandžio 22 d. faksograma paprašė, kad Graikijos valdžios institucijos pateiktų papildomos informacijos apie pastarąsias pagalbos schemas. |
| --- | --- |

(11)

Nagrinėjant Graikijos valdžios institucijų 2003 m. rugpjūčio 4 d. rašte pateiktą informaciją nustatyta, kad, be Kastorijos ir Eubojos nomų, aptariama pagalba taip pat buvo skirta ir Florinos bei Kilkio nomuose. Todėl Komisija 2004 m. balandžio 22 d. faksograma paprašė, kad Graikijos valdžios institucijos pateiktų papildomos informacijos apie pastarąsias pagalbos schemas.

| (12) | 2004 m. gegužės 26 d. raštu Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė mėnesiu pratęsti Graikijos valdžios institucijoms suteiktą laikotarpį, skirtą pateikti pirmiau minėtą papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(12)

2004 m. gegužės 26 d. raštu Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė mėnesiu pratęsti Graikijos valdžios institucijoms suteiktą laikotarpį, skirtą pateikti pirmiau minėtą papildomą informaciją.

| (13) | 2004 m. birželio 7 d. faksograma Komisija sutiko tokį laikotarpį pratęsti. |
| --- | --- |

(13)

2004 m. birželio 7 d. faksograma Komisija sutiko tokį laikotarpį pratęsti.

| (14) | 2004 m. liepos 1 d. raštu, registruotu tą pačią dieną, Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai informaciją, kurios ji prašė 2004 m. balandžio 22 d. faksograma. |
| --- | --- |

(14)

2004 m. liepos 1 d. raštu, registruotu tą pačią dieną, Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai informaciją, kurios ji prašė 2004 m. balandžio 22 d. faksograma.

| (15) | Išnagrinėjus informaciją nustatyta, kad pagalba buvo teikiama be Komisijos pritarimo. Todėl Komisija nusprendė pradėti pagalbos, apie kurią nepranešta, bylą, registruotą numeriu NN 70/04. |
| --- | --- |

(15)

Išnagrinėjus informaciją nustatyta, kad pagalba buvo teikiama be Komisijos pritarimo. Todėl Komisija nusprendė pradėti pagalbos, apie kurią nepranešta, bylą, registruotą numeriu NN 70/04.

| (16) | 2005 m. birželio 9 d. raštu (7) Komisija pranešė Graikijai apie savo sprendimą dėl Florinos ir Kilkio nomams taikomų pagalbos priemonių pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (C 20/05) (toliau – antrosios procedūros pradžia). |
| --- | --- |

(16)

2005 m. birželio 9 d. raštu (7) Komisija pranešė Graikijai apie savo sprendimą dėl Florinos ir Kilkio nomams taikomų pagalbos priemonių pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (C 20/05) (toliau – antrosios procedūros pradžia).

| (17) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (8). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl aptariamos pagalbos. |
| --- | --- |

(17)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (8). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl aptariamos pagalbos.

| (18) | Komisija negavo jokių pastabų iš trečiųjų suinteresuotųjų šalių. |
| --- | --- |

(18)

Komisija negavo jokių pastabų iš trečiųjų suinteresuotųjų šalių.

| (19) | 2005 m. birželio 24 d. raštu, registruotu 2005 m. birželio 28 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė dviem mėnesiais pratęsti Graikijos valdžios institucijoms suteiktą laikotarpį, skirtą pateikti savo atsakymą dėl antrosios procedūros pradžios. |
| --- | --- |

(19)

2005 m. birželio 24 d. raštu, registruotu 2005 m. birželio 28 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė dviem mėnesiais pratęsti Graikijos valdžios institucijoms suteiktą laikotarpį, skirtą pateikti savo atsakymą dėl antrosios procedūros pradžios.

| (20) | 2005 m. liepos 13 d. faksograma Komisija sutiko tokį laikotarpį pratęsti. |
| --- | --- |

(20)

2005 m. liepos 13 d. faksograma Komisija sutiko tokį laikotarpį pratęsti.

| (21) | 2005 m. rugpjūčio 18 d. raštu, registruotu 2005 m. rugpjūčio 24 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai Graikijos valdžios institucijų atsakymą dėl antrosios procedūros pradžios. |
| --- | --- |

(21)

2005 m. rugpjūčio 18 d. raštu, registruotu 2005 m. rugpjūčio 24 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai Graikijos valdžios institucijų atsakymą dėl antrosios procedūros pradžios.

| (22) | Nagrinėjant informaciją, kurią Graikijos valdžios institucijos pateikė 2004 m. liepos 1 d. raštu, nustatyta, kad pagalba buvo teikiama ir kitiems nomams, kurie nebuvo susiję su pirmųjų dviejų procedūrų pradžia. Todėl Komisija 2004 m. lapkričio 12 d. faksograma paprašė, kad Graikijos valdžios institucijos pateiktų papildomos informacijos apie šias pagalbos priemones. |
| --- | --- |

(22)

Nagrinėjant informaciją, kurią Graikijos valdžios institucijos pateikė 2004 m. liepos 1 d. raštu, nustatyta, kad pagalba buvo teikiama ir kitiems nomams, kurie nebuvo susiję su pirmųjų dviejų procedūrų pradžia. Todėl Komisija 2004 m. lapkričio 12 d. faksograma paprašė, kad Graikijos valdžios institucijos pateiktų papildomos informacijos apie šias pagalbos priemones.

| (23) | 2004 m. gruodžio 13 d. raštu, registruotu 2004 m. gruodžio 15 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė, kad Europos Komisija mėnesiu pratęstų Graikijos valdžios institucijoms suteiktą laikotarpį, skirtą pateikti pirmiau minėtą papildomą informaciją. |
| --- | --- |

(23)

2004 m. gruodžio 13 d. raštu, registruotu 2004 m. gruodžio 15 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė, kad Europos Komisija mėnesiu pratęstų Graikijos valdžios institucijoms suteiktą laikotarpį, skirtą pateikti pirmiau minėtą papildomą informaciją.

| (24) | 2005 m. sausio 6 d. faksograma Komisija sutiko tokį laikotarpį pratęsti. |
| --- | --- |

(24)

2005 m. sausio 6 d. faksograma Komisija sutiko tokį laikotarpį pratęsti.

| (25) | 2005 m. sausio 27 d. raštu, registruotu 2005 m. vasario 1 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai informaciją, kurios ji prašė 2004 m. lapkričio 12 d. raštu. |
| --- | --- |

(25)

2005 m. sausio 27 d. raštu, registruotu 2005 m. vasario 1 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai informaciją, kurios ji prašė 2004 m. lapkričio 12 d. raštu.

| (26) | Išnagrinėjus informaciją nustatyta, kad pagalba buvo teikiama be Komisijos pritarimo. Todėl Komisija nusprendė pradėti pagalbos, apie kurią nepranešta, bylą, registruotą numeriu NN 20/05. |
| --- | --- |

(26)

Išnagrinėjus informaciją nustatyta, kad pagalba buvo teikiama be Komisijos pritarimo. Todėl Komisija nusprendė pradėti pagalbos, apie kurią nepranešta, bylą, registruotą numeriu NN 20/05.

| (27) | 2005 m. gruodžio 22 d. raštu (10) Komisija pranešė Graikijai apie savo sprendimą dėl Rodopės, Evro, Ksantės ir Dodekaneso nomams ir Lesbo, Samo bei Chijo saloms teiktos pagalbos pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (C 50/05) (toliau – trečiosios procedūros pradžia). |
| --- | --- |

(27)

2005 m. gruodžio 22 d. raštu (10) Komisija pranešė Graikijai apie savo sprendimą dėl Rodopės, Evro, Ksantės ir Dodekaneso nomams ir Lesbo, Samo bei Chijo saloms teiktos pagalbos pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (C 50/05) (toliau – trečiosios procedūros pradžia).

| (28) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (11). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl aptariamos pagalbos. |
| --- | --- |

(28)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (11). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas dėl aptariamos pagalbos.

| (29) | Komisija negavo jokių pastabų iš trečiųjų suinteresuotųjų šalių. |
| --- | --- |

(29)

Komisija negavo jokių pastabų iš trečiųjų suinteresuotųjų šalių.

| (30) | 2006 m. sausio 23 d. raštu, registruotu 2006 m. sausio 25 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė trimis mėnesiais pratęsti Graikijos valdžios institucijoms suteiktą laikotarpį, skirtą pateikti atsakymą dėl trečiosios procedūros pradžios. |
| --- | --- |

(30)

2006 m. sausio 23 d. raštu, registruotu 2006 m. sausio 25 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė trimis mėnesiais pratęsti Graikijos valdžios institucijoms suteiktą laikotarpį, skirtą pateikti atsakymą dėl trečiosios procedūros pradžios.

| (31) | 2006 m. vasario 3 d. faksograma Komisija sutiko tokį laikotarpį pratęsti. |
| --- | --- |

(31)

2006 m. vasario 3 d. faksograma Komisija sutiko tokį laikotarpį pratęsti.

| (32) | 2006 m. gegužės 10 d. raštu, registruotu 2006 m. gegužės 11 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai Graikijos valdžios institucijų atsakymą dėl trečiosios procedūros pradžios. |
| --- | --- |

(32)

2006 m. gegužės 10 d. raštu, registruotu 2006 m. gegužės 11 d., Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai Graikijos valdžios institucijų atsakymą dėl trečiosios procedūros pradžios.

| (33) | Pakartotinai išnagrinėjusi visus pateiktus teisinius pagrindus, Komisija 2011 m. sausio 12 d. faksograma paprašė, kad Graikijos valdžios institucijos per mėnesį pateiktų papildomų paaiškinimų dėl aptariamos pagalbos. |
| --- | --- |

(33)

Pakartotinai išnagrinėjusi visus pateiktus teisinius pagrindus, Komisija 2011 m. sausio 12 d. faksograma paprašė, kad Graikijos valdžios institucijos per mėnesį pateiktų papildomų paaiškinimų dėl aptariamos pagalbos.

| (34) | 2011 m. vasario 7 d. elektrinio pašto pranešimu Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė Komisijos dar 40 darbo dienų nukelti pirmiau minėtą terminą. |
| --- | --- |

(34)

2011 m. vasario 7 d. elektrinio pašto pranešimu Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje paprašė Komisijos dar 40 darbo dienų nukelti pirmiau minėtą terminą.

| (35) | 2011 m. vasario 17 d. faksograma Komisija sutiko terminą nukelti 20 darbo dienų. |
| --- | --- |

(35)

2011 m. vasario 17 d. faksograma Komisija sutiko terminą nukelti 20 darbo dienų.

| (36) | 2011 m. kovo 15 d. ir 29 d. elektroninio pašto pranešimais Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai pirmiau minėtus paaiškinimus. |
| --- | --- |

(36)

2011 m. kovo 15 d. ir 29 d. elektroninio pašto pranešimais Graikijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje perdavė Komisijai pirmiau minėtus paaiškinimus.

II.   APIBŪDINIMAS

| (37) | 1993 m. rugsėjo 30 d. Ministro sprendimu Nr. 69836/B1461 numatyta bendrąsias mokėtinas ar dar nemokėtinas skolas, susidariusias dėl įvairių rūšių paskolų (skirtų apyvartiniam ir pagrindiniam kapitalui) drachmomis arba užsienio valiuta, suteiktų pramonės ir amatų įmonėms, įsisteigusioms ir vykdančioms veiklą Kastorijos ir Eubojos nomuose, neatsižvelgiant į jų būstinių registracijos vietą, taip pat dėl bankų garantijų drachmomis arba užsienio valiuta, išduotų minėtų įmonių vardu, 1993 m. birželio 30 d. pakeisti nauja paskola, grąžintina per dešimt metų vienodomis kas šešis mėnesius mokėtinomis bendromis įmokomis (sudarytomis iš pagrindinės sumos ir palūkanų) arba vienodomis kas šešis mėnesius mokamomis pagrindinėmis įmokomis (paprastasis skolos mažinimas), palūkanas apskaičiuojant kas šešis mėnesius pagal restruktūrizavimui tuo metu taikytiną palūkanų normą (naujajai paskolai taikytina norma yra norma, taikytina už 12 mėnesių iždo obligacijas, išleistas prieš prasidedant kiekvienam paskolos palūkanų apskaičiavimo laikotarpiui, pridedant du procentinius punktus ir per pirmuosius penkerius metus šią normą sumažinant dešimčia procentinių punktų, juos nurašant nuo sąskaitos, atidarytos pagal įstatymą Nr. 128/75 (12). |
| --- | --- |

(37)

1993 m. rugsėjo 30 d. Ministro sprendimu Nr. 69836/B1461 numatyta bendrąsias mokėtinas ar dar nemokėtinas skolas, susidariusias dėl įvairių rūšių paskolų (skirtų apyvartiniam ir pagrindiniam kapitalui) drachmomis arba užsienio valiuta, suteiktų pramonės ir amatų įmonėms, įsisteigusioms ir vykdančioms veiklą Kastorijos ir Eubojos nomuose, neatsižvelgiant į jų būstinių registracijos vietą, taip pat dėl bankų garantijų drachmomis arba užsienio valiuta, išduotų minėtų įmonių vardu, 1993 m. birželio 30 d. pakeisti nauja paskola, grąžintina per dešimt metų vienodomis kas šešis mėnesius mokėtinomis bendromis įmokomis (sudarytomis iš pagrindinės sumos ir palūkanų) arba vienodomis kas šešis mėnesius mokamomis pagrindinėmis įmokomis (paprastasis skolos mažinimas), palūkanas apskaičiuojant kas šešis mėnesius pagal restruktūrizavimui tuo metu taikytiną palūkanų normą (naujajai paskolai taikytina norma yra norma, taikytina už 12 mėnesių iždo obligacijas, išleistas prieš prasidedant kiekvienam paskolos palūkanų apskaičiavimo laikotarpiui, pridedant du procentinius punktus ir per pirmuosius penkerius metus šią normą sumažinant dešimčia procentinių punktų, juos nurašant nuo sąskaitos, atidarytos pagal įstatymą Nr. 128/75 (12).

| (38) | Kitas variantas – pirmiau minėtoms įmonėms penkeriems metams gali būti dešimčia procentinių punktų sumažintos palūkanos už 1993 m. birželio 30 d. susidariusias jų neapmokėtas skolas drachmomis arba užsienio valiuta, susijusias su investicijomis į pagrindinį arba apyvartinį kapitalą. |
| --- | --- |

(38)

Kitas variantas – pirmiau minėtoms įmonėms penkeriems metams gali būti dešimčia procentinių punktų sumažintos palūkanos už 1993 m. birželio 30 d. susidariusias jų neapmokėtas skolas drachmomis arba užsienio valiuta, susijusias su investicijomis į pagrindinį arba apyvartinį kapitalą.

| (39) | Po restruktūrizavimo įmonės privalo būti gyvybingos (tai reiškia, kad jų padėtis buvo sunkoka); šio kriterijaus laikymąsi tikrino bankai. |
| --- | --- |

(39)

Po restruktūrizavimo įmonės privalo būti gyvybingos (tai reiškia, kad jų padėtis buvo sunkoka); šio kriterijaus laikymąsi tikrino bankai.

| (40) | 1994 m. birželio 1 d. Ministro sprendimu Nr. 2035824/5887, 1994 m. rugpjūčio 26 d. Ministro sprendimu Nr. 2045909/7431/0025, 1994 m. lapkričio 9 d. Ministro sprendimu Nr. 2071670/11297 ir 1994 m. gruodžio 8 d. Ministro sprendimu Nr. 72742/B1723 pakeisti lengvatų taikymo laikotarpiai ir palūkanų mažinimo dydžiai, susiję su naujomis paskolomis; be to, joms suteiktos valstybės garantijos. |
| --- | --- |

(40)

1994 m. birželio 1 d. Ministro sprendimu Nr. 2035824/5887, 1994 m. rugpjūčio 26 d. Ministro sprendimu Nr. 2045909/7431/0025, 1994 m. lapkričio 9 d. Ministro sprendimu Nr. 2071670/11297 ir 1994 m. gruodžio 8 d. Ministro sprendimu Nr. 72742/B1723 pakeisti lengvatų taikymo laikotarpiai ir palūkanų mažinimo dydžiai, susiję su naujomis paskolomis; be to, joms suteiktos valstybės garantijos.

| (41) | 1993 m. rugsėjo 14 d. Ministro sprendimu Nr. 66336/B1398 nustatytos tokios pat pagalbos priemonės ir sąlygos, kaip aprašyta 37 konstatuojamojoje dalyje. Be to, juo numatyta, kad valstybė suteiks garantiją Florinos ir Kilkio nomų pramonės ir amatų įmonių pagrindinei restruktūrizuotos skolos daliai ir palūkanoms, taip pat padengs įsiskolinimo palūkanas, susidariusias 1992 m. gruodžio 31 d. ir susijusias su paskolomis, suteiktomis tų įmonių apyvartiniam arba investiciniam kapitalui, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus, nustatytus įstatymu Nr. 128/75. |
| --- | --- |

(41)

1993 m. rugsėjo 14 d. Ministro sprendimu Nr. 66336/B1398 nustatytos tokios pat pagalbos priemonės ir sąlygos, kaip aprašyta 37 konstatuojamojoje dalyje. Be to, juo numatyta, kad valstybė suteiks garantiją Florinos ir Kilkio nomų pramonės ir amatų įmonių pagrindinei restruktūrizuotos skolos daliai ir palūkanoms, taip pat padengs įsiskolinimo palūkanas, susidariusias 1992 m. gruodžio 31 d. ir susijusias su paskolomis, suteiktomis tų įmonių apyvartiniam arba investiciniam kapitalui, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus, nustatytus įstatymu Nr. 128/75.

| (42) | 1993 m. rugsėjo 14 d. sprendimas Nr. 66336/B1398 buvo iš dalies pakeistas 1994 m. liepos 21 d. sprendimu Nr. 30755/B1199, 1994 m. rugsėjo 23 d. sprendimu Nr. 60029/B1541, 1994 m. gruodžio 8 d. sprendimu Nr. 72742/B1723, 1995 m. sausio 4 d. sprendimu Nr. 236/B22, 1995 m. vasario 28 d. sprendimu Nr. 8014/B285, 1995 m. liepos 3 d. sprendimu Nr. 44678/B1145, 1996 m. gruodžio 24 d. sprendimu Nr. 44446/B1613, 1997 m. gruodžio 9 d. sprendimu Nr. 40410/B1678, 1999 m. kovo 24 d. sprendimu Nr. 10995/B546, 2000 m. kovo 22 d. sprendimu Nr. 12169/B736 ir 2000 m. spalio 24 d. sprendimu Nr. 35913/B2043. Šiais įvairiais sprendimais iš dalies pakeistas paskolų suteikimo laikotarpis, lengvatų taikymo laikotarpiai, naujoms paskoloms taikytinų palūkanų normų mažinimo dydžiai, taip pat pratęstas laikotarpis, kuriam pasibaigus nesumokėtos įmokos tampa mokėtinos. |
| --- | --- |

(42)

1993 m. rugsėjo 14 d. sprendimas Nr. 66336/B1398 buvo iš dalies pakeistas 1994 m. liepos 21 d. sprendimu Nr. 30755/B1199, 1994 m. rugsėjo 23 d. sprendimu Nr. 60029/B1541, 1994 m. gruodžio 8 d. sprendimu Nr. 72742/B1723, 1995 m. sausio 4 d. sprendimu Nr. 236/B22, 1995 m. vasario 28 d. sprendimu Nr. 8014/B285, 1995 m. liepos 3 d. sprendimu Nr. 44678/B1145, 1996 m. gruodžio 24 d. sprendimu Nr. 44446/B1613, 1997 m. gruodžio 9 d. sprendimu Nr. 40410/B1678, 1999 m. kovo 24 d. sprendimu Nr. 10995/B546, 2000 m. kovo 22 d. sprendimu Nr. 12169/B736 ir 2000 m. spalio 24 d. sprendimu Nr. 35913/B2043. Šiais įvairiais sprendimais iš dalies pakeistas paskolų suteikimo laikotarpis, lengvatų taikymo laikotarpiai, naujoms paskoloms taikytinų palūkanų normų mažinimo dydžiai, taip pat pratęstas laikotarpis, kuriam pasibaigus nesumokėtos įmokos tampa mokėtinos.

| (43) | Po restruktūrizavimo įmonės privalo būti gyvybingos (tai reiškia, kad jų padėtis buvo sunkoka); šio kriterijaus laikymąsi tikrino bankai. |
| --- | --- |

(43)

Po restruktūrizavimo įmonės privalo būti gyvybingos (tai reiškia, kad jų padėtis buvo sunkoka); šio kriterijaus laikymąsi tikrino bankai.

| (44) | Ministro sprendimu Nr. 1648/B.22/13.1.1994 nustatyta, kad:






  a) | naujoms apyvartinio kapitalo paskoloms, nuo 1993 m. balandžio 1 d. suteiktoms pramonės, amatų ir gavybos įmonėms, pramoninės gyvulininkystės įmonėms, viešbučių ir laivybos įmonėms, įsisteigusioms Ksantės, Rodopės ir Evro nomuose, neatsižvelgiant į tai, kur yra jų registruotos būstinės, palūkanų normos sumažinamos 10 (dešimčia) procentinių punktų, juos nurašant nuo įstatymu Nr. 128/75 atidarytos sąskaitos, neviršijant 20 % įmonės praeitų metų apyvartos arba 50 % einamųjų metų užsakymų, šią nuostatą taikant palūkanoms, priskaičiuotoms nuo 1993 m. balandžio 1 d. iki 1996 m. kovo 31 d., suteikiant valstybės garantiją, neviršijančią bendros 100 000 000 GRD (293 470 EUR) sumos; |
| --- | --- | --- |

(44)

Ministro sprendimu Nr. 1648/B.22/13.1.1994 nustatyta, kad:

a)

naujoms apyvartinio kapitalo paskoloms, nuo 1993 m. balandžio 1 d. suteiktoms pramonės, amatų ir gavybos įmonėms, pramoninės gyvulininkystės įmonėms, viešbučių ir laivybos įmonėms, įsisteigusioms Ksantės, Rodopės ir Evro nomuose, neatsižvelgiant į tai, kur yra jų registruotos būstinės, palūkanų normos sumažinamos 10 (dešimčia) procentinių punktų, juos nurašant nuo įstatymu Nr. 128/75 atidarytos sąskaitos, neviršijant 20 % įmonės praeitų metų apyvartos arba 50 % einamųjų metų užsakymų, šią nuostatą taikant palūkanoms, priskaičiuotoms nuo 1993 m. balandžio 1 d. iki 1996 m. kovo 31 d., suteikiant valstybės garantiją, neviršijančią bendros 100 000 000 GRD (293 470 EUR) sumos;

| b) | bendros mokėtinos arba dar nemokėtinos skolos, susidariusios iki 1993 m. gruodžio 30 d. dėl paskolų apyvartiniam ir pagrindiniam kapitalui, suteiktų pramonės, amatų ir gavybos įmonėms, pramoninės gyvulininkystės įmonėms, viešbučių ir laivybos įmonėms, įsisteigusioms Trakijos regione, bus pakeistos nauja paskola, grąžintina per dešimt metų vienodomis kas šešis mėnesius mokėtinomis bendromis įmokomis (sudarytomis iš pagrindinės sumos ir palūkanų), padengiamomis iš sąskaitos, atidarytos pagal įstatymą Nr. 128/75, suteikiant valstybės garantiją; |
| --- | --- |

b)

bendros mokėtinos arba dar nemokėtinos skolos, susidariusios iki 1993 m. gruodžio 30 d. dėl paskolų apyvartiniam ir pagrindiniam kapitalui, suteiktų pramonės, amatų ir gavybos įmonėms, pramoninės gyvulininkystės įmonėms, viešbučių ir laivybos įmonėms, įsisteigusioms Trakijos regione, bus pakeistos nauja paskola, grąžintina per dešimt metų vienodomis kas šešis mėnesius mokėtinomis bendromis įmokomis (sudarytomis iš pagrindinės sumos ir palūkanų), padengiamomis iš sąskaitos, atidarytos pagal įstatymą Nr. 128/75, suteikiant valstybės garantiją;

| c) | į restruktūrizuotą skolą įtraukiamos įsiskolinimo palūkanos, susidariusios iki 1992 m. gruodžio 31 d. ir susijusios su paskolomis pagrindiniam ir apyvartiniam kapitalui. |
| --- | --- |

c)

į restruktūrizuotą skolą įtraukiamos įsiskolinimo palūkanos, susidariusios iki 1992 m. gruodžio 31 d. ir susijusios su paskolomis pagrindiniam ir apyvartiniam kapitalui.

| (45) | Po restruktūrizavimo įmonės privalo būti gyvybingos (tai reiškia, kad jų padėtis buvo sunkoka); šio kriterijaus laikymąsi tikrino bankai. |
| --- | --- |

(45)

Po restruktūrizavimo įmonės privalo būti gyvybingos (tai reiškia, kad jų padėtis buvo sunkoka); šio kriterijaus laikymąsi tikrino bankai.

| (46) | Ministro sprendimas Nr. 1648/B.22/13.1.1994 buvo ne kartą iš dalies keičiamas šiais ministro sprendimais: Nr. 14237/B.664/6.4.1994, 235/B.21/4.1.1995, 44678/B.1145/3.7.1995, 14946/B.566/30.4.1996, 44446/B.1613/24.12.1996, 32576/B.1282/9.10.1997 (13), 11362/B.472/7.4.1997, 40412/B.1677/9.12.1997 (14), 42998/B.2026/15.12.1998, 19954/B.957/7.6.1999, 10123/B.507/17.3.1999, 6244/B.270/18.2.2000 ir 35913/B.2043/24.10.2000 (15). Visais šiais tekstais keičiami techniniai parametrai, pvz., palūkanų mažinimo dydžiai, lengvatų taikymo laikotarpiai, paskolų suteikimo trukmė ir laikotarpių, kuriems pasibaigus nesumokėtos dalinės įmokos tampa mokėtinos. |
| --- | --- |

(46)

Ministro sprendimas Nr. 1648/B.22/13.1.1994 buvo ne kartą iš dalies keičiamas šiais ministro sprendimais: Nr. 14237/B.664/6.4.1994, 235/B.21/4.1.1995, 44678/B.1145/3.7.1995, 14946/B.566/30.4.1996, 44446/B.1613/24.12.1996, 32576/B.1282/9.10.1997 (13), 11362/B.472/7.4.1997, 40412/B.1677/9.12.1997 (14), 42998/B.2026/15.12.1998, 19954/B.957/7.6.1999, 10123/B.507/17.3.1999, 6244/B.270/18.2.2000 ir 35913/B.2043/24.10.2000 (15). Visais šiais tekstais keičiami techniniai parametrai, pvz., palūkanų mažinimo dydžiai, lengvatų taikymo laikotarpiai, paskolų suteikimo trukmė ir laikotarpių, kuriems pasibaigus nesumokėtos dalinės įmokos tampa mokėtinos.

| (47) | Sprendimu Nr. 2003341/683/17.2.94 suteikiama valstybės garantija apyvartinio kapitalo paskoloms, nuo 1993 m. balandžio 1 d. suteiktoms pramonės, amatų ir gavybos įmonėms, pramoninės gyvulininkystės įmonėms, viešbučių ir laivybos įmonėms, įsisteigusioms Ksantės, Rodopės ir Evro nomuose, neatsižvelgiant į tai, kur yra jų registruotos būstinės, neviršijant bendros 100 000 000 GRD (293 470 EUR) vienai įmonei sumos, taip pat skoloms (susijusioms su kapitalu ir palūkanomis), susidariusioms restruktūrizuojant iki 1993 m. gruodžio 31 d. susidariusias skolas, susidariusias dėl senų paskolų, suteiktų pagal bendro sprendimo Nr. 1648/G.G.54/B.22/13.1.94 nuostatas. |
| --- | --- |

(47)

Sprendimu Nr. 2003341/683/17.2.94 suteikiama valstybės garantija apyvartinio kapitalo paskoloms, nuo 1993 m. balandžio 1 d. suteiktoms pramonės, amatų ir gavybos įmonėms, pramoninės gyvulininkystės įmonėms, viešbučių ir laivybos įmonėms, įsisteigusioms Ksantės, Rodopės ir Evro nomuose, neatsižvelgiant į tai, kur yra jų registruotos būstinės, neviršijant bendros 100 000 000 GRD (293 470 EUR) vienai įmonei sumos, taip pat skoloms (susijusioms su kapitalu ir palūkanomis), susidariusioms restruktūrizuojant iki 1993 m. gruodžio 31 d. susidariusias skolas, susidariusias dėl senų paskolų, suteiktų pagal bendro sprendimo Nr. 1648/G.G.54/B.22/13.1.94 nuostatas.

| (48) | Sprendimas Nr. 2003341/683/0025/17.2.94 buvo ne kartą iš dalies keičiamas šiais sprendimais: 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996, 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998, 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999, 2/14774/0025/31.5.2000, 2/82257/0025/18.12.2000, 2/7555/0025/25.5.2001, 2/61352/0025/31.1.2002 ir 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Jeigu taikomos šiais įvairiais sprendimais, kuriais iš dalies keičiamas ministro sprendimas Nr. 1648/B.22/13.1.1994, nustatytos priemonės, visais šiais tekstais suteikiama valstybės garantija (plg. su 46 konstatuojamąja dalimi). |
| --- | --- |

(48)

Sprendimas Nr. 2003341/683/0025/17.2.94 buvo ne kartą iš dalies keičiamas šiais sprendimais: 2022973/3968/0025/18.5.94, 2043231/6673/0025/11.7.95, 2030175/4446/0025/10.6.1996, 2087184/49/0025/11.7.97, 2016123/2133/0025/6.3.1998, 2090373/11216/0025/1.6.98 (16), 2/21857/0025/7.10.1999, 2/14774/0025/31.5.2000, 2/82257/0025/18.12.2000, 2/7555/0025/25.5.2001, 2/61352/0025/31.1.2002 ir 2/64046/0025/2003/28.1.2004. Jeigu taikomos šiais įvairiais sprendimais, kuriais iš dalies keičiamas ministro sprendimas Nr. 1648/B.22/13.1.1994, nustatytos priemonės, visais šiais tekstais suteikiama valstybės garantija (plg. su 46 konstatuojamąja dalimi).

| (49) | Pirmiau minėto sąrašo atžvilgiu Ministro sprendime Nr. 2/82257/0025/18.12.2000 nustatyta, jog tam, kad būtų galima taikyti jo nuostatas, įmonės turi būti gyvybingos be jokių išlygų (ir ne tik po restruktūrizavimo, kaip nustatyta kituose šiame sprendime nurodytuose ministro sprendimuose), o tai reiškia, kad įmonėms neturi būti kilę sunkumų. |
| --- | --- |

(49)

Pirmiau minėto sąrašo atžvilgiu Ministro sprendime Nr. 2/82257/0025/18.12.2000 nustatyta, jog tam, kad būtų galima taikyti jo nuostatas, įmonės turi būti gyvybingos be jokių išlygų (ir ne tik po restruktūrizavimo, kaip nustatyta kituose šiame sprendime nurodytuose ministro sprendimuose), o tai reiškia, kad įmonėms neturi būti kilę sunkumų.

| (50) | Ministro sprendimu Nr. 2041901/16.5.1989 palūkanų normos, taikytinos neapmokėtoms likutinėms sumoms, mokėtinoms už apyvartinio kapitalo paskolas, suteiktas nuo 1989 m. balandžio 1 d. prekybos ir amatų įmonėms, kurių registruotos būstinės yra Evro, Lesbo, Samo, Chijo ir Dodekaneso nomuose, sumažinamos trimis procentiniais punktais, juos nurašant nuo bendros sąskaitos, atidarytos pagal įstatymą Nr. 128/75. |
| --- | --- |

(50)

Ministro sprendimu Nr. 2041901/16.5.1989 palūkanų normos, taikytinos neapmokėtoms likutinėms sumoms, mokėtinoms už apyvartinio kapitalo paskolas, suteiktas nuo 1989 m. balandžio 1 d. prekybos ir amatų įmonėms, kurių registruotos būstinės yra Evro, Lesbo, Samo, Chijo ir Dodekaneso nomuose, sumažinamos trimis procentiniais punktais, juos nurašant nuo bendros sąskaitos, atidarytos pagal įstatymą Nr. 128/75.

| (51) | Sprendimu Nr. 2078809/10.10.89 palūkanų normos, taikytinos neapmokėtoms likutinėms sumoms, mokėtinoms už apyvartinio kapitalo paskolas, suteiktas nuo 1989 m. balandžio 1 d. prekybos ir amatų įmonėms, kurių registruotos būstinės yra Rodopės, Ksantės ir Samo nomuose, sumažinamos trimis procentiniais punktais, juos nurašant nuo bendros sąskaitos, atidarytą pagal įstatymą Nr. 128/75. |
| --- | --- |

(51)

Sprendimu Nr. 2078809/10.10.89 palūkanų normos, taikytinos neapmokėtoms likutinėms sumoms, mokėtinoms už apyvartinio kapitalo paskolas, suteiktas nuo 1989 m. balandžio 1 d. prekybos ir amatų įmonėms, kurių registruotos būstinės yra Rodopės, Ksantės ir Samo nomuose, sumažinamos trimis procentiniais punktais, juos nurašant nuo bendros sąskaitos, atidarytą pagal įstatymą Nr. 128/75.

| (52) | Ministro sprendimais Nr. 9034/B.289/10.2.2003 ir Nr. 37497/B.1232/2.6.2003 išplečiamos 50 ir 51 konstatuojamosiose dalyse nurodytų sprendimų nuostatos, nustatant taikymo sritį ir tam tikrus techninius parametrus, susijusius su numatytu palūkanų normos mažinimu. |
| --- | --- |

(52)

Ministro sprendimais Nr. 9034/B.289/10.2.2003 ir Nr. 37497/B.1232/2.6.2003 išplečiamos 50 ir 51 konstatuojamosiose dalyse nurodytų sprendimų nuostatos, nustatant taikymo sritį ir tam tikrus techninius parametrus, susijusius su numatytu palūkanų normos mažinimu.

III.   TYRIMO PROCEDŪROS INICIAVIMO PRIEŽASTYS

| (53) | Aptariamų pagalbos schemų atžvilgiu Komisijai kilo abejonių ne tik dėl to, ar tikrai valstybės pagalba nebuvo teikiama, bet ir dėl pagalbos, kuri, Komisijos nuomone, iš tiesų buvo teikiama, suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(53)

Aptariamų pagalbos schemų atžvilgiu Komisijai kilo abejonių ne tik dėl to, ar tikrai valstybės pagalba nebuvo teikiama, bet ir dėl pagalbos, kuri, Komisijos nuomone, iš tiesų buvo teikiama, suderinamumo su vidaus rinka.

a)   
  Pirmosios procedūros pradžios pagrindimas

| (54) | Pirmoji procedūra pradėta dėl šių priežasčių:






  a) | paprašytos pateikti paaiškinimus dėl aptariamos pagalbos, Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad apie ministro sprendimus, kurie yra pagalbos priemonių teisinis pagrindas, nebuvo pranešta, nes, jų nuomone, pagalba, kuri jais buvo suteikta, nebuvo pagalba, apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje; be to, jos nurodė, kad nežinojo tikslaus pagalbos gavėjų skaičiaus ir aptariamų pagalbos priemonių sumų, kurioms veikiausiai turėtų būti taikoma de minimis taisyklė; |
| --- | --- | --- |

(54)

Pirmoji procedūra pradėta dėl šių priežasčių:

a)

paprašytos pateikti paaiškinimus dėl aptariamos pagalbos, Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad apie ministro sprendimus, kurie yra pagalbos priemonių teisinis pagrindas, nebuvo pranešta, nes, jų nuomone, pagalba, kuri jais buvo suteikta, nebuvo pagalba, apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje; be to, jos nurodė, kad nežinojo tikslaus pagalbos gavėjų skaičiaus ir aptariamų pagalbos priemonių sumų, kurioms veikiausiai turėtų būti taikoma de minimis taisyklė;

| b) | kadangi tuo metu, kai buvo taikomos pagalbos priemonės, de minimis taisyklė nebuvo taikoma žemės ūkio sektoriui, o sprendimais, kurie buvo aptariamų pagalbos priemonių teisinis pagrindas, buvo siekiama padėti įmonėms, kurios patiria likvidumo sunkumų, Komisija nusprendė, kad pagalba turėtų būti nagrinėjama atsižvelgiant į įvairias taisykles, taikytinas sanuojant ir restruktūrizuojant sunkumų patiriančias įmones nuo tada, kai įsigaliojo pirmasis iš pirmiau minėtų sprendimų; tačiau iš turimos informacijos neįmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi; |
| --- | --- |

b)

kadangi tuo metu, kai buvo taikomos pagalbos priemonės, de minimis taisyklė nebuvo taikoma žemės ūkio sektoriui, o sprendimais, kurie buvo aptariamų pagalbos priemonių teisinis pagrindas, buvo siekiama padėti įmonėms, kurios patiria likvidumo sunkumų, Komisija nusprendė, kad pagalba turėtų būti nagrinėjama atsižvelgiant į įvairias taisykles, taikytinas sanuojant ir restruktūrizuojant sunkumų patiriančias įmones nuo tada, kai įsigaliojo pirmasis iš pirmiau minėtų sprendimų; tačiau iš turimos informacijos neįmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi;

| c) | be to, žemės ūkio sektoriaus atžvilgiu iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, ar nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo valstybės garantija buvo teikiama pagal įvairias taisykles, taikytinas garantijų forma teikiamai valstybės pagalbai; |
| --- | --- |

c)

be to, žemės ūkio sektoriaus atžvilgiu iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, ar nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo valstybės garantija buvo teikiama pagal įvairias taisykles, taikytinas garantijų forma teikiamai valstybės pagalbai;

| d) | pramonės ir amatų sektoriams de minimis taisyklė, be abejo, buvo taikoma, tačiau Graikijos valdžios institucijos nežinojo pagalbos gavėjų, kuriems buvo skirtos šiais ministro sprendimais nustatytos priemonės, skaičiaus, ir, kadangi de minimis pagalbos viršutinės ribos skaičiuojamos trejų metų laikotarpiui, o ne atskiroms priemonėms, nebuvo įmanoma pasakyti, ar aptariamais sprendimais numatyta pagalbai iš tiesų galėjo būti taikytina de minimis taisyklė; šiuo požiūriu pagalbos priemonės taip pat turėjo būti nagrinėjamos remiantis sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklėmis, kurios buvo taikytinos nuo pirmojo iš minėtų sprendimų įsigaliojimo; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi; |
| --- | --- |

d)

pramonės ir amatų sektoriams de minimis taisyklė, be abejo, buvo taikoma, tačiau Graikijos valdžios institucijos nežinojo pagalbos gavėjų, kuriems buvo skirtos šiais ministro sprendimais nustatytos priemonės, skaičiaus, ir, kadangi de minimis pagalbos viršutinės ribos skaičiuojamos trejų metų laikotarpiui, o ne atskiroms priemonėms, nebuvo įmanoma pasakyti, ar aptariamais sprendimais numatyta pagalbai iš tiesų galėjo būti taikytina de minimis taisyklė; šiuo požiūriu pagalbos priemonės taip pat turėjo būti nagrinėjamos remiantis sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklėmis, kurios buvo taikytinos nuo pirmojo iš minėtų sprendimų įsigaliojimo; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi;

| e) | ši sektorių atžvilgiu iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, ar nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo valstybės garantija buvo teikiama pagal įvairias taisykles, taikytinas garantijų forma teikiamai valstybės pagalbai. |
| --- | --- |

e)

ši sektorių atžvilgiu iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, ar nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo valstybės garantija buvo teikiama pagal įvairias taisykles, taikytinas garantijų forma teikiamai valstybės pagalbai.

b)   
  Antrosios procedūros pradžios pagrindimas

| (55) | Antroji procedūra buvo pradėta dėl šių priežasčių:






  a) | paprašytos pateikti paaiškinimų dėl aptariamos pagalbos, Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad, nors jos ir nežinojo tikslaus pagalbos gavėjų skaičiaus, aptariamos pagalbos sumoms veikiausiai buvo taikytina de minimis taisyklė; tačiau, be informacijos, kad de minimis taisyklė iki 2005 m. sausio 1 d. nebuvo taikoma žemės ūkio sektoriui, Komisija neturėjo jokių duomenų, kuriais remdamasi ji būtų galėjusi tvirtai nustatyti, kiek pagal Ministro sprendimą Nr. 66336/B.1398 žemės ūkio įmonių gautoms sumoms galėjo būti taikytinas 2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1860/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai žemės ūkio sektoriuje (17), kuriuo žemės ūkiui pradėta taikyti de minimis taisyklė; |
| --- | --- | --- |

(55)

Antroji procedūra buvo pradėta dėl šių priežasčių:

a)

paprašytos pateikti paaiškinimų dėl aptariamos pagalbos, Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad, nors jos ir nežinojo tikslaus pagalbos gavėjų skaičiaus, aptariamos pagalbos sumoms veikiausiai buvo taikytina de minimis taisyklė; tačiau, be informacijos, kad de minimis taisyklė iki 2005 m. sausio 1 d. nebuvo taikoma žemės ūkio sektoriui, Komisija neturėjo jokių duomenų, kuriais remdamasi ji būtų galėjusi tvirtai nustatyti, kiek pagal Ministro sprendimą Nr. 66336/B.1398 žemės ūkio įmonių gautoms sumoms galėjo būti taikytinas 2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1860/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai žemės ūkio sektoriuje (17), kuriuo žemės ūkiui pradėta taikyti de minimis taisyklė;

| b) | kadangi sprendimais buvo siekiama padėti įmonėms, kurios patiria sunkumų, pagalba turėjo būti nagrinėjama atsižvelgiant į įvairias taisykles, nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo (t. y. nuo 1993 m. rugsėjo 21 d.) taikytinas sanuojamoms ir restruktūrizuojamoms įmonėms, kurios patiria sunkumų; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi; |
| --- | --- |

b)

kadangi sprendimais buvo siekiama padėti įmonėms, kurios patiria sunkumų, pagalba turėjo būti nagrinėjama atsižvelgiant į įvairias taisykles, nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo (t. y. nuo 1993 m. rugsėjo 21 d.) taikytinas sanuojamoms ir restruktūrizuojamoms įmonėms, kurios patiria sunkumų; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi;

| c) | be to, žemės ūkio sektoriaus atžvilgiu iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, ar nuo 1993 m. rugsėjo 21 d. valstybės garantija buvo teikiama pagal įvairias taisykles, taikytinas garantijų forma teikiamai valstybės pagalbai; |
| --- | --- |

c)

be to, žemės ūkio sektoriaus atžvilgiu iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, ar nuo 1993 m. rugsėjo 21 d. valstybės garantija buvo teikiama pagal įvairias taisykles, taikytinas garantijų forma teikiamai valstybės pagalbai;

| d) | pramonės ir amatų sektoriams de minimis taisyklė, be abejo, buvo taikoma, tačiau Graikijos valdžios institucijos nežinojo pagalbos gavėjų, kuriems buvo skirtos šiais sprendimais nustatytos priemonės, skaičiaus, ir, kadangi pagalbos viršutinės ribos skaičiuojamos trejų metų laikotarpiui, o ne atskiroms priemonėms, nebuvo įmanoma pasakyti, ar aptariamais sprendimais numatyta pagalbai iš tiesų galėjo būti taikytina de minimis taisyklė; šiuo požiūriu pagalbos priemonės taip pat turėjo būti nagrinėjamos taikant sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisykles, kurios buvo taikytinos nuo 1993 m. rugsėjo 21 d.; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi; |
| --- | --- |

d)

pramonės ir amatų sektoriams de minimis taisyklė, be abejo, buvo taikoma, tačiau Graikijos valdžios institucijos nežinojo pagalbos gavėjų, kuriems buvo skirtos šiais sprendimais nustatytos priemonės, skaičiaus, ir, kadangi pagalbos viršutinės ribos skaičiuojamos trejų metų laikotarpiui, o ne atskiroms priemonėms, nebuvo įmanoma pasakyti, ar aptariamais sprendimais numatyta pagalbai iš tiesų galėjo būti taikytina de minimis taisyklė; šiuo požiūriu pagalbos priemonės taip pat turėjo būti nagrinėjamos taikant sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisykles, kurios buvo taikytinos nuo 1993 m. rugsėjo 21 d.; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi;

| e) | šiuose sektoriuose iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, ar nuo 1993 m. rugsėjo 21 d. valstybės garantija buvo teikiama pagal įvairias taisyklės, taikytinas garantijų forma teikiamai valstybės pagalbai. |
| --- | --- |

e)

šiuose sektoriuose iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, ar nuo 1993 m. rugsėjo 21 d. valstybės garantija buvo teikiama pagal įvairias taisyklės, taikytinas garantijų forma teikiamai valstybės pagalbai.

c)   
  Trečiosios procedūros pradžios pagrindimas

| (56) | Trečioji procedūra pradėta dėl šių priežasčių:






  a) | kaip ir dėl pirmosios bei antrosios procedūrų pradžios, pateikdamos informaciją, Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad aptariamoms sumoms veikiausiai buvo taikytina de minimis taisyklė; tačiau, be informacijos, kad iki 2005 m. sausio 1 d.de minimis taisyklė nebuvo taikoma žemės ūkio sektoriui, Komisija neturėjo jokių duomenų, kuriais remdamasi ji būtų galėjusi patikimai nustatyti, kiek pagal sprendimus, kurie buvo aptariamos pagalbos teisinis pagrindas, žemės ūkio įmonių gautoms sumoms galėjo būti taikytinas Reglamentas (EB) Nr. 1860/2004; |
| --- | --- | --- |

(56)

Trečioji procedūra pradėta dėl šių priežasčių:

a)

kaip ir dėl pirmosios bei antrosios procedūrų pradžios, pateikdamos informaciją, Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad aptariamoms sumoms veikiausiai buvo taikytina de minimis taisyklė; tačiau, be informacijos, kad iki 2005 m. sausio 1 d.de minimis taisyklė nebuvo taikoma žemės ūkio sektoriui, Komisija neturėjo jokių duomenų, kuriais remdamasi ji būtų galėjusi patikimai nustatyti, kiek pagal sprendimus, kurie buvo aptariamos pagalbos teisinis pagrindas, žemės ūkio įmonių gautoms sumoms galėjo būti taikytinas Reglamentas (EB) Nr. 1860/2004;

| b) | kadangi šiais ministro sprendimais buvo siekiama padėti sunkumų patiriančioms įmonėms, pagalba turėjo būti nagrinėjama atsižvelgiant į įvairias taisykles, kurios nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo buvo taikomos sunkumų patiriančioms sanuojamoms ir restruktūrizuojamoms įmonėms; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi; |
| --- | --- |

b)

kadangi šiais ministro sprendimais buvo siekiama padėti sunkumų patiriančioms įmonėms, pagalba turėjo būti nagrinėjama atsižvelgiant į įvairias taisykles, kurios nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo buvo taikomos sunkumų patiriančioms sanuojamoms ir restruktūrizuojamoms įmonėms; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi;

| c) | pramonės, viešbučių ir amatų sektoriams de minimis taisyklė, be abejo, buvo taikoma, tačiau, kadangi Graikijos valdžios institucijos nenurodė pagalbos gavėjų skaičiaus ir kadangi de minimis pagalbos viršutinės ribos skaičiuojamos trejų metų laikotarpiui, o ne atskiroms priemonėms, nebuvo įmanoma pasakyti, ar aptariamais sprendimais numatytai pagalbai iš tiesų galėjo būti taikoma de minimis taisyklė; šiuo požiūriu pagalbos priemonės taip pat turėjo būti nagrinėjamos remiantis sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklėmis, taikytinomis nuo pirmojo iš minėtų sprendimų įsigaliojimo; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi; |
| --- | --- |

c)

pramonės, viešbučių ir amatų sektoriams de minimis taisyklė, be abejo, buvo taikoma, tačiau, kadangi Graikijos valdžios institucijos nenurodė pagalbos gavėjų skaičiaus ir kadangi de minimis pagalbos viršutinės ribos skaičiuojamos trejų metų laikotarpiui, o ne atskiroms priemonėms, nebuvo įmanoma pasakyti, ar aptariamais sprendimais numatytai pagalbai iš tiesų galėjo būti taikoma de minimis taisyklė; šiuo požiūriu pagalbos priemonės taip pat turėjo būti nagrinėjamos remiantis sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklėmis, taikytinomis nuo pirmojo iš minėtų sprendimų įsigaliojimo; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi;

| d) | akmens anglių gavybos ir laivybos sektoriuose de minimis taisyklė buvo pradėta taikyti tik įsigaliojus 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentui (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (18); tačiau dėl c punkte nurodytų priežasčių pagalbos priemonės taip pat turėjo būti nagrinėjamos remiantis įvairiomis taisyklėmis, nuo pirmojo iš minėtų sprendimų įsigaliojimo taikytinomis sunkumų patiriančioms sanuojamoms ir restruktūrizuojamoms įmonėms; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi; |
| --- | --- |

d)

akmens anglių gavybos ir laivybos sektoriuose de minimis taisyklė buvo pradėta taikyti tik įsigaliojus 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentui (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (18); tačiau dėl c punkte nurodytų priežasčių pagalbos priemonės taip pat turėjo būti nagrinėjamos remiantis įvairiomis taisyklėmis, nuo pirmojo iš minėtų sprendimų įsigaliojimo taikytinomis sunkumų patiriančioms sanuojamoms ir restruktūrizuojamoms įmonėms; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi;

| e) | jūrų transporto sektoriuje de minimis taisyklė nebuvo taikoma; todėl pagalbos priemonės turėjo būti nagrinėjamos remiantis taisyklėmis, kurios nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo buvo taikomos sunkumų patiriančioms sanuojamoms ir restruktūrizuojamoms įmonėms; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi; |
| --- | --- |

e)

jūrų transporto sektoriuje de minimis taisyklė nebuvo taikoma; todėl pagalbos priemonės turėjo būti nagrinėjamos remiantis taisyklėmis, kurios nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo buvo taikomos sunkumų patiriančioms sanuojamoms ir restruktūrizuojamoms įmonėms; tačiau iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, kiek šių taisyklių buvo laikomasi;

| f) | nė viename iš pirmiau nurodytų sektorių iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, ar valstybės garantija buvo suteikta laikantis įvairių taisyklių, kurios nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo buvo taikomos garantijų forma teikiamai valstybės pagalbai; |
| --- | --- |

f)

nė viename iš pirmiau nurodytų sektorių iš turimos informacijos nebuvo įmanoma nustatyti, ar valstybės garantija buvo suteikta laikantis įvairių taisyklių, kurios nuo pirmojo iš pirmiau minėtų sprendimų įsigaliojimo buvo taikomos garantijų forma teikiamai valstybės pagalbai;

| g) | Sprendimu Nr. 2041901/16.5.1989 ir pirmiau 51 bei 52 konstatuojamosiose dalyse nurodytais sprendimais buvo numatyta pagalba kitiems (ne Rodopės, Evro ir Ksantės) nomams, tačiau nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, ar šiais sprendimais nustatyta pagalbos sistema buvo pirmiau nurodytiems nomams taikytos sistemos plėtinys ar atskira sistema; bet kuriuo atveju iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, ar buvo laikomasi valstybės pagalbos taisyklių (regioninės pagalbos taisyklių arba de minimis taisyklės); |
| --- | --- |

g)

Sprendimu Nr. 2041901/16.5.1989 ir pirmiau 51 bei 52 konstatuojamosiose dalyse nurodytais sprendimais buvo numatyta pagalba kitiems (ne Rodopės, Evro ir Ksantės) nomams, tačiau nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, ar šiais sprendimais nustatyta pagalbos sistema buvo pirmiau nurodytiems nomams taikytos sistemos plėtinys ar atskira sistema; bet kuriuo atveju iš turimos informacijos nebuvo įmanoma patikimai nustatyti, ar buvo laikomasi valstybės pagalbos taisyklių (regioninės pagalbos taisyklių arba de minimis taisyklės);

| h) | jeigu g punkte nurodytais ministro sprendimais buvo išplėsta pagalbos sistema, taikyta Rodopės, Ksantės ir Evro nomams, tai neįmanoma nustatyti, ar numatytoms pagalbos priemonėms galėjo būti taikoma de minimis taisyklė arba ar galėjo būti laikoma, kad šios priemonės atitinka nuostatas, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti; |
| --- | --- |

h)

jeigu g punkte nurodytais ministro sprendimais buvo išplėsta pagalbos sistema, taikyta Rodopės, Ksantės ir Evro nomams, tai neįmanoma nustatyti, ar numatytoms pagalbos priemonėms galėjo būti taikoma de minimis taisyklė arba ar galėjo būti laikoma, kad šios priemonės atitinka nuostatas, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti;

| i) | jeigu g punkte nurodytais ministro sprendimais buvo nustatyta atskira pagalbos sistema, tai, jei jų nuostatose nebuvo susijusių išsamių duomenų, reikėjo išnagrinėti šios sistemos taikymo stiprioms įmonėms ir įmonėms, kurios patiria sunkumų, suderinamumą; atlikus analizę, padarytos tokios išvados:






  — | sunkumų patiriančių įmonių atveju nebuvo įmanoma nustatyti, ar numatytosioms pagalbos priemonėms galėjo būti taikoma de minimis taisyklė arba ar galėjo būti laikoma, kad šios priemonės atitinka nuostatas, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms sanuojamoms ir restruktūrizuojamoms įmonėms, |
| --- | --- | --- |

i)

jeigu g punkte nurodytais ministro sprendimais buvo nustatyta atskira pagalbos sistema, tai, jei jų nuostatose nebuvo susijusių išsamių duomenų, reikėjo išnagrinėti šios sistemos taikymo stiprioms įmonėms ir įmonėms, kurios patiria sunkumų, suderinamumą; atlikus analizę, padarytos tokios išvados:

—

sunkumų patiriančių įmonių atveju nebuvo įmanoma nustatyti, ar numatytosioms pagalbos priemonėms galėjo būti taikoma de minimis taisyklė arba ar galėjo būti laikoma, kad šios priemonės atitinka nuostatas, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms sanuojamoms ir restruktūrizuojamoms įmonėms,

| — | stiprių įmonių atveju nebuvo įmanoma nustatyti, ar apyvartinis kapitalas, gautas pasinaudojant paskola, ir palūkanų sumažinimas buvo panaudotas finansuoti reikalavimus atitinkančias investicijas, kaip nustatyta Sąjungos regioninės pagalbos taisyklėse. |
| --- | --- |

—

stiprių įmonių atveju nebuvo įmanoma nustatyti, ar apyvartinis kapitalas, gautas pasinaudojant paskola, ir palūkanų sumažinimas buvo panaudotas finansuoti reikalavimus atitinkančias investicijas, kaip nustatyta Sąjungos regioninės pagalbos taisyklėse.

IV.   GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS PROCEDŪROS PRADŽIOS

a)   
  Graikijos valdžios institucijų pastabos dėl pirmosios procedūros pradžios

| (57) | 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad:






  a) | paskolų konsolidavimas yra administracinė priemonė, dėl kurios valdžios institucijos nepatiria didelių išlaidų; |
| --- | --- | --- |

(57)

2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad:

a)

paskolų konsolidavimas yra administracinė priemonė, dėl kurios valdžios institucijos nepatiria didelių išlaidų;

| b) | palūkanų skaičiavimą šešių mėnesių laikotarpiais savo praktikoje jau yra parėmęs šalies Aukščiausiasis Teismas, kuris yra paskelbęs, kad palūkanų skaičiavimas kas ketvirtį yra neteisėtas ir kad tai yra piktnaudžiavimas, o skolininkams dėl tokio skaičiavimo užkraunama per didelė našta; |
| --- | --- |

b)

palūkanų skaičiavimą šešių mėnesių laikotarpiais savo praktikoje jau yra parėmęs šalies Aukščiausiasis Teismas, kuris yra paskelbęs, kad palūkanų skaičiavimas kas ketvirtį yra neteisėtas ir kad tai yra piktnaudžiavimas, o skolininkams dėl tokio skaičiavimo užkraunama per didelė našta;

| c) | valstybės garantijos suteikimo negalima laikyti pagalba, nes šios garantijos panaudojimas siejamas su labai griežtomis pagrindiniam skolininkui taikomomis priemonėmis; |
| --- | --- |

c)

valstybės garantijos suteikimo negalima laikyti pagalba, nes šios garantijos panaudojimas siejamas su labai griežtomis pagrindiniam skolininkui taikomomis priemonėmis;

| d) | ataskaitiniu laikotarpiu Graikijoje vyraujančios palūkanų normos buvo gerokai didesnės nei vidutinės palūkanų normos kitur Sąjungoje ir tokios išliko nepaisant jų sumažinimo; todėl konkurencija nebuvo iškraipoma, bent jau dėl to, kad įmonės pagalbos gavėjos turėjo būti gyvybingos; be to, mažinimas buvo finansuojamas iš specialios sąskaitos, kuri buvo atskirta nuo valstybės biudžeto; |
| --- | --- |

d)

ataskaitiniu laikotarpiu Graikijoje vyraujančios palūkanų normos buvo gerokai didesnės nei vidutinės palūkanų normos kitur Sąjungoje ir tokios išliko nepaisant jų sumažinimo; todėl konkurencija nebuvo iškraipoma, bent jau dėl to, kad įmonės pagalbos gavėjos turėjo būti gyvybingos; be to, mažinimas buvo finansuojamas iš specialios sąskaitos, kuri buvo atskirta nuo valstybės biudžeto;

| e) | lengvatinių laikotarpių suteikimo negalima laikyti pagalbos priemone, nes skola ir palūkanos paliekamos – tai tik grąžinimo restruktūrizavimas laiko požiūriu, atsižvelgiant į ekonominę padėtį; |
| --- | --- |

e)

lengvatinių laikotarpių suteikimo negalima laikyti pagalbos priemone, nes skola ir palūkanos paliekamos – tai tik grąžinimo restruktūrizavimas laiko požiūriu, atsižvelgiant į ekonominę padėtį;

| f) | dėl Ministro sprendimo Nr. 72742/B1723 (plg. su 42 konstatuojamąja dalimi) nepatiriama jokių papildomų išlaidų, susijusių su išlaidomis, patiriamomis dėl pradinio sprendimo, kuris yra aptariamos schemos pagrindas; |
| --- | --- |

f)

dėl Ministro sprendimo Nr. 72742/B1723 (plg. su 42 konstatuojamąja dalimi) nepatiriama jokių papildomų išlaidų, susijusių su išlaidomis, patiriamomis dėl pradinio sprendimo, kuris yra aptariamos schemos pagrindas;

| g) | vertybinių popierių išleidimo Ministro sprendimu Nr. 2071670/11297 negalima laikyti pagalbos įmonėms priemone, nes šie vertybiniai popieriai yra suderinti su restruktūrizuotų paskolų lygiu; be to, Graikijos valstybės garantija neapima visų rūšių mokesčių, kuriuos bankai taiko skolintojams; |
| --- | --- |

g)

vertybinių popierių išleidimo Ministro sprendimu Nr. 2071670/11297 negalima laikyti pagalbos įmonėms priemone, nes šie vertybiniai popieriai yra suderinti su restruktūrizuotų paskolų lygiu; be to, Graikijos valstybės garantija neapima visų rūšių mokesčių, kuriuos bankai taiko skolintojams;

| h) | Ministro sprendimas Nr. 69836/B1451 ir jo pakeitimai buvo taikomi visoms perdirbimo įmonėms, konkrečiai nenurodant žemės ūkio perdirbimo įmonių, kurioms buvo taikomas 1990 m. kovo 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 866/90 dėl žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sąlygų gerinimo (19), 1997 m. gegužės 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 951/97 dėl žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sąlygų gerinimo (20) ir 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai (21); šie reglamentai buvo taikomi įgyvendinant veiklos programas pagal antrąją ir trečiąją Bendrijos paramos sistemas; įmonės, kurios investavo ir tam gavo pagalbą iš Kaimo plėtros ir maisto ministerijos, negalėjo restruktūrizuoti skolų, nes tai nebuvo numatyta; de minimis taisyklė nebuvo taikoma, nes, norėdami gauti subsidiją, ūkio subjektai turėjo būti atlikę tam tikrą darbą ir patyrę išlaidų; |
| --- | --- |

h)

Ministro sprendimas Nr. 69836/B1451 ir jo pakeitimai buvo taikomi visoms perdirbimo įmonėms, konkrečiai nenurodant žemės ūkio perdirbimo įmonių, kurioms buvo taikomas 1990 m. kovo 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 866/90 dėl žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sąlygų gerinimo (19), 1997 m. gegužės 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 951/97 dėl žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sąlygų gerinimo (20) ir 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai (21); šie reglamentai buvo taikomi įgyvendinant veiklos programas pagal antrąją ir trečiąją Bendrijos paramos sistemas; įmonės, kurios investavo ir tam gavo pagalbą iš Kaimo plėtros ir maisto ministerijos, negalėjo restruktūrizuoti skolų, nes tai nebuvo numatyta; de minimis taisyklė nebuvo taikoma, nes, norėdami gauti subsidiją, ūkio subjektai turėjo būti atlikę tam tikrą darbą ir patyrę išlaidų;

| i) | de minimis taisyklė buvo specialiai paminėta siekiant parodyti, kad daugelis taikytų pagalbos priemonių neviršijo de minimis ribų, konkrečiai neišskiriant žemės ūkio sektoriaus; |
| --- | --- |

i)

de minimis taisyklė buvo specialiai paminėta siekiant parodyti, kad daugelis taikytų pagalbos priemonių neviršijo de minimis ribų, konkrečiai neišskiriant žemės ūkio sektoriaus;

| j) | „gyvybingumo po restruktūrizavimo“ kriterijus neturi įtakos bendram įmonės gyvybingumo vertinimui, kurį rengia kredito įstaiga, nes restruktūrizavimo galimybė nustatoma iš karto po gyvybingumo tyrimo; |
| --- | --- |

j)

„gyvybingumo po restruktūrizavimo“ kriterijus neturi įtakos bendram įmonės gyvybingumo vertinimui, kurį rengia kredito įstaiga, nes restruktūrizavimo galimybė nustatoma iš karto po gyvybingumo tyrimo;

| k) | restruktūrizavimas buvo susijęs su senomis paskolomis ir nebuvo naujų investicijų finansavimas; |
| --- | --- |

k)

restruktūrizavimas buvo susijęs su senomis paskolomis ir nebuvo naujų investicijų finansavimas;

| l) | bendro restruktūrizavimo subsidijos ekvivalento atžvilgiu beveik visomis pagalbos priemonėmis suteiktos mažos sumos; vietovės, kurioms buvo numatytos priemonės (Kastorija ir Euboja), buvo mažiau palankios ūkininkauti teritorijos, kaip apibrėžta 1975 m. balandžio 28 d. Tarybos direktyvoje 75/268/EEB dėl ūkininkavimo kalnuotose ir kalvotose vietovėse ir tam tikrose mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse (22), o visai šaliai taikytinas 1 tikslas; |
| --- | --- |

l)

bendro restruktūrizavimo subsidijos ekvivalento atžvilgiu beveik visomis pagalbos priemonėmis suteiktos mažos sumos; vietovės, kurioms buvo numatytos priemonės (Kastorija ir Euboja), buvo mažiau palankios ūkininkauti teritorijos, kaip apibrėžta 1975 m. balandžio 28 d. Tarybos direktyvoje 75/268/EEB dėl ūkininkavimo kalnuotose ir kalvotose vietovėse ir tam tikrose mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse (22), o visai šaliai taikytinas 1 tikslas;

| m) | naujoms paskoloms taikyta palūkanų norma buvo tokia, kokia buvo taikoma naujausiai Graikijos iždo obligacijų emisijai; mažinimas nebuvo susijęs su visa restruktūrizuotos paskolos trukme, o tik su pirmaisiais keleriais kritiniais metais; palūkanų normų skirtumai nebuvo labai dideli (1–2 punktai); |
| --- | --- |

m)

naujoms paskoloms taikyta palūkanų norma buvo tokia, kokia buvo taikoma naujausiai Graikijos iždo obligacijų emisijai; mažinimas nebuvo susijęs su visa restruktūrizuotos paskolos trukme, o tik su pirmaisiais keleriais kritiniais metais; palūkanų normų skirtumai nebuvo labai dideli (1–2 punktai);

| n) | schema buvo taikoma nuo 1993 m. birželio 30 d. iki 2003 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

n)

schema buvo taikoma nuo 1993 m. birželio 30 d. iki 2003 m. birželio 30 d.

b)   
  Graikijos valdžios institucijų pastabos dėl antrosios procedūros pradžios

| (58) | 2005 m. rugpjūčio 18 d. raštu Graikijos valdžios institucijos išdėstė toliau pateiktus įrodymus, iš kurių daugelis jau buvo pateikti jų atsakyme dėl pirmosios procedūros pradžios (plg. su pirmesne konstatuojamąja dalimi):






  a) | paskolų konsolidavimas yra administracinė priemonė, dėl kurios valdžios institucijos nepatiria didelių išlaidų (dėl šio teiginio valdžios institucijos priduria, kad šia priemone nesiekiama suteikti atrankinę pagalbą); |
| --- | --- | --- |

(58)

2005 m. rugpjūčio 18 d. raštu Graikijos valdžios institucijos išdėstė toliau pateiktus įrodymus, iš kurių daugelis jau buvo pateikti jų atsakyme dėl pirmosios procedūros pradžios (plg. su pirmesne konstatuojamąja dalimi):

a)

paskolų konsolidavimas yra administracinė priemonė, dėl kurios valdžios institucijos nepatiria didelių išlaidų (dėl šio teiginio valdžios institucijos priduria, kad šia priemone nesiekiama suteikti atrankinę pagalbą);

| b) | palūkanų skaičiavimą šešių mėnesių laikotarpiais savo praktikoje jau yra parėmęs šalies Aukščiausiasis Teismas, kuris paskelbė, kad palūkanų skaičiavimas kas ketvirtį yra neteisėtas ir kad tai yra piktnaudžiavimas, o skolininkams dėl tokio skaičiavimo užkraunama per didelė našta; |
| --- | --- |

b)

palūkanų skaičiavimą šešių mėnesių laikotarpiais savo praktikoje jau yra parėmęs šalies Aukščiausiasis Teismas, kuris paskelbė, kad palūkanų skaičiavimas kas ketvirtį yra neteisėtas ir kad tai yra piktnaudžiavimas, o skolininkams dėl tokio skaičiavimo užkraunama per didelė našta;

| c) | ataskaitiniu laikotarpiu palūkanų normos Graikijoje buvo gerokai didesnės nei kitur Sąjungoje ir tokios išliko nepaisant jų sumažinimo; |
| --- | --- |

c)

ataskaitiniu laikotarpiu palūkanų normos Graikijoje buvo gerokai didesnės nei kitur Sąjungoje ir tokios išliko nepaisant jų sumažinimo;

| d) | valstybės garantijos suteikimo negalima laikyti pagalba, nes, net jeigu šia garantija būtų pasinaudota, pagrindiniam skolininkui būtų taikomos labai griežtos jos panaudojimo sąlygos; |
| --- | --- |

d)

valstybės garantijos suteikimo negalima laikyti pagalba, nes, net jeigu šia garantija būtų pasinaudota, pagrindiniam skolininkui būtų taikomos labai griežtos jos panaudojimo sąlygos;

| e) | įsiskolinimo palūkanos ir palūkanų normų mažinimas buvo finansuojami iš specialios sąskaitos (atidarytos pagal įstatymą Nr. 128/75), atskirtos nuo valstybės biudžeto; |
| --- | --- |

e)

įsiskolinimo palūkanos ir palūkanų normų mažinimas buvo finansuojami iš specialios sąskaitos (atidarytos pagal įstatymą Nr. 128/75), atskirtos nuo valstybės biudžeto;

| f) | lengvatinių laikotarpių suteikimo negalima laikyti pagalbos priemone, nes skola ir palūkanos paliekamos – tai tik grąžinimo restruktūrizavimas laiko požiūriu, atsižvelgiant į ekonominę padėtį; |
| --- | --- |

f)

lengvatinių laikotarpių suteikimo negalima laikyti pagalbos priemone, nes skola ir palūkanos paliekamos – tai tik grąžinimo restruktūrizavimas laiko požiūriu, atsižvelgiant į ekonominę padėtį;

| g) | Ministro sprendimo Nr. 66336/B.1398/1993 ir jo pakeitimų nuostatomis numatyta galimybė teikti pagalbą įmonėmis, įsisteigusioms Florinos ir Kilkio nomuose, jei valdžios institucijos dėl to nepatiria didelių išlaidų ir su sąlyga, kad aptariamos įmonės būtų laikomos gyvybingomis; todėl jomis nebuvo iškraipoma konkurencija, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnyje; be to, reikėtų prisiminti, kad Florinos ir Kilkio nomai turi sieną su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija ir kad ataskaitiniu laikotarpiu (XX a. paskutinįjį dešimtmetį) šie nomai labai nukentėjo dėl karo ir nestabilumo regione; |
| --- | --- |

g)

Ministro sprendimo Nr. 66336/B.1398/1993 ir jo pakeitimų nuostatomis numatyta galimybė teikti pagalbą įmonėmis, įsisteigusioms Florinos ir Kilkio nomuose, jei valdžios institucijos dėl to nepatiria didelių išlaidų ir su sąlyga, kad aptariamos įmonės būtų laikomos gyvybingomis; todėl jomis nebuvo iškraipoma konkurencija, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnyje; be to, reikėtų prisiminti, kad Florinos ir Kilkio nomai turi sieną su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija ir kad ataskaitiniu laikotarpiu (XX a. paskutinįjį dešimtmetį) šie nomai labai nukentėjo dėl karo ir nestabilumo regione;

| h) | be to, pirmiau minėtame sprendime minimos pramonės ir amatų įmonės; pasak Graikijos valdžios institucijų, šios nuostatos nebuvo taikomos žemės ūkio įmonėms. |
| --- | --- |

h)

be to, pirmiau minėtame sprendime minimos pramonės ir amatų įmonės; pasak Graikijos valdžios institucijų, šios nuostatos nebuvo taikomos žemės ūkio įmonėms.

c)   
  Graikijos valdžios institucijų pastabos dėl trečiosios procedūros pradžios

| (59) | 2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikijos valdžios institucijos pateikė šiuos įrodymus:






  a) | su aptariamais sprendimais susijusiuose nomuose buvo susidariusi sunki ekonominė padėtis, įskaitant mažą ekonominį aktyvumą ir didelį nedarbo lygį; padėtį sunkino karo padėtis kaimyninėse valstybėse (pvz., Kosove); todėl konkurencija negalėjo būti iškraipyta ir pagalbos priemonėms, taikomoms skolos restruktūrizavimo ir mažinimo forma, galėjo būti pritaikytos leidžiančios nukrypti nuostatos, numatytos EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose; |
| --- | --- | --- |

(59)

2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikijos valdžios institucijos pateikė šiuos įrodymus:

a)

su aptariamais sprendimais susijusiuose nomuose buvo susidariusi sunki ekonominė padėtis, įskaitant mažą ekonominį aktyvumą ir didelį nedarbo lygį; padėtį sunkino karo padėtis kaimyninėse valstybėse (pvz., Kosove); todėl konkurencija negalėjo būti iškraipyta ir pagalbos priemonėms, taikomoms skolos restruktūrizavimo ir mažinimo forma, galėjo būti pritaikytos leidžiančios nukrypti nuostatos, numatytos EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose;

| b) | pagalbos priemonės buvo skirtos šalinti sunkumams, pvz., susijusiems su vietos rinkų dinamiškumo trūkumu, darbo rinkos susitraukimu, paklausos mažėjimu, taip pat ilgalaike ekonomine plėtra; |
| --- | --- |

b)

pagalbos priemonės buvo skirtos šalinti sunkumams, pvz., susijusiems su vietos rinkų dinamiškumo trūkumu, darbo rinkos susitraukimu, paklausos mažėjimu, taip pat ilgalaike ekonomine plėtra;

| c) | dėl Komisijos teiginio, kad Bendrijos prekyba galėjo būti iškraipyta atsižvelgiant į didelę konkurenciją žemės ūkio sektoriuje – iš visų išnagrinėtų sprendimų tik Sprendimas Nr. 1648/B22/13.1.1994 yra susijęs su pramoninės gyvulininkystės įmonėmis; be to, 1995–2004 m. laikotarpiu mėsos gamyba Evro, Rodopės ir Ksantės nomuose sudarė tik mažą žemės ūkio gamybos aptariamuose nomuose dalį ir, nors šių nomų bendrasis vidaus produktas (BVP) tuo laikotarpiu padidėjo (tiek skaičiuojant absoliučiais skaičiais, tiek vienam gyventojui), jis išliko gerokai mažesnis už nacionalinį vidurkį; |
| --- | --- |

c)

dėl Komisijos teiginio, kad Bendrijos prekyba galėjo būti iškraipyta atsižvelgiant į didelę konkurenciją žemės ūkio sektoriuje – iš visų išnagrinėtų sprendimų tik Sprendimas Nr. 1648/B22/13.1.1994 yra susijęs su pramoninės gyvulininkystės įmonėmis; be to, 1995–2004 m. laikotarpiu mėsos gamyba Evro, Rodopės ir Ksantės nomuose sudarė tik mažą žemės ūkio gamybos aptariamuose nomuose dalį ir, nors šių nomų bendrasis vidaus produktas (BVP) tuo laikotarpiu padidėjo (tiek skaičiuojant absoliučiais skaičiais, tiek vienam gyventojui), jis išliko gerokai mažesnis už nacionalinį vidurkį;

| d) | ministro sprendimuose Nr. 2041901/16.5.1989 ir Nr. 2078809/1989, kuriais nustatytas palūkanų mažinimas apyvartinio kapitalo paskoloms, teikiamoms Lesbo, Samo, Chijo ir Dodekaneso nomų įmonėms, taip pat nustatyta, kad įmonės turi būti gyvybingos ir prieš skolų restruktūrizavimą, ir po jo; |
| --- | --- |

d)

ministro sprendimuose Nr. 2041901/16.5.1989 ir Nr. 2078809/1989, kuriais nustatytas palūkanų mažinimas apyvartinio kapitalo paskoloms, teikiamoms Lesbo, Samo, Chijo ir Dodekaneso nomų įmonėms, taip pat nustatyta, kad įmonės turi būti gyvybingos ir prieš skolų restruktūrizavimą, ir po jo;

| e) | Graikijos kompetentingų institucijų buvo paprašyta surinkti duomenis apie pagalbos gavėjus ir iš tiesų suteiktą pagalbą, tačiau šios pareiškė negalinčios to padaryti; |
| --- | --- |

e)

Graikijos kompetentingų institucijų buvo paprašyta surinkti duomenis apie pagalbos gavėjus ir iš tiesų suteiktą pagalbą, tačiau šios pareiškė negalinčios to padaryti;

| f) | palūkanų normų mažinimas finansuojamas iš sąskaitos, atidarytos pagal įstatymą Nr. 128/75; ši sąskaita nėra valstybiniai ištekliai, nes ji pirmiausia skirta lėšoms perskirstyti. |
| --- | --- |

f)

palūkanų normų mažinimas finansuojamas iš sąskaitos, atidarytos pagal įstatymą Nr. 128/75; ši sąskaita nėra valstybiniai ištekliai, nes ji pirmiausia skirta lėšoms perskirstyti.

d)   
  Graikijos valdžios institucijų 2011 m. kovo 15 d. ir 29 d. raštai

| (60) | 2011 m. kovo 15 d. ir 29 d. raštais Graikijos valdžios institucijos pirmiausia nurodė pradinių ministro sprendimų, kuriais reglamentuojamos aptariamos schemos, galiojimo pabaigos datas. Tai tokios datos:






  a) | Sprendimo Nr. 69836/B1461 (Kastorijos ir Eubojos nomai) – 2003 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- | --- |

(60)

2011 m. kovo 15 d. ir 29 d. raštais Graikijos valdžios institucijos pirmiausia nurodė pradinių ministro sprendimų, kuriais reglamentuojamos aptariamos schemos, galiojimo pabaigos datas. Tai tokios datos:

a)

Sprendimo Nr. 69836/B1461 (Kastorijos ir Eubojos nomai) – 2003 m. birželio 30 d.;

| b) | Sprendimo Nr. 66336/B/398/14–9-1993 (Florinos ir Kilkio nomai) – 2000 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

b)

Sprendimo Nr. 66336/B/398/14–9-1993 (Florinos ir Kilkio nomai) – 2000 m. birželio 30 d.;

| c) | Sprendimo Nr. 1648/B.22/13.1.94 (Ksantės, Rodopės ir Evro nomai) – 2005 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

c)

Sprendimo Nr. 1648/B.22/13.1.94 (Ksantės, Rodopės ir Evro nomai) – 2005 m. gruodžio 31 d.;

| d) | Sprendimo Nr. 2041901/16–5-1989 (Rodopės, Evro, Ksantės ir Dodekaneso nomai; Lesbo, Samo ir Chijo salos) – 2004 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

d)

Sprendimo Nr. 2041901/16–5-1989 (Rodopės, Evro, Ksantės ir Dodekaneso nomai; Lesbo, Samo ir Chijo salos) – 2004 m. gruodžio 31 d.

| (61) | Tada Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad įmonių gyvybingumo po restruktūrizavimo kriterijus nėra vienintelis vertinamas veiksnys; be jo buvo taikomas bendras įmonių gyvybingumo prieš restruktūrizavimą ir po jo vertinimas. |
| --- | --- |

(61)

Tada Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad įmonių gyvybingumo po restruktūrizavimo kriterijus nėra vienintelis vertinamas veiksnys; be jo buvo taikomas bendras įmonių gyvybingumo prieš restruktūrizavimą ir po jo vertinimas.

| (62) | Raštuose taip pat pateiktos lentelės, kuriose nurodytas kiekvienai įmonei pagalbos gavėjai taikytų aptariamų pagalbos priemonių subsidijos ekvivalentas, taip norint parodyti įmonių, kurioms galėtų būti taikoma de minimis schema, procentinę dalį. Tačiau Graikijos valdžios institucijos nurodo, kad duomenys apie pagalbos priemones, įgyvendintas ministro sprendimais Nr. 2041901/16–5-1989 (Ksantės, Rodopės, Evro, Samo, Lesbo ir Dodekaneso nomai) ir Nr. 1648/B.22/13.1.94 (Ksantės, Rodopės ir Evro nomai), yra susijusios tik su 2004–2007 m. laikotarpiu. Apie pagalbos priemones, taikytas pagal Ministro sprendimą Nr. 69836/B1461 (Kastorijos ir Eubojos nomai), pateikti duomenys yra susiję su 1993–1998 m. laikotarpiu, o apie pagalbos priemones, taikytas pagal Ministro sprendimą Nr. 66336/B/398/14–9-1993 (Florinos ir Kilkio nomai), – 1993–2001 m. laikotarpiu. Pateikti šiuos duomenis buvo paprašyta kredito institucijų, tačiau kai kurios iš jų atsakymų nepateikė. Tačiau, Graikijos institucijų nuomone, surinkti duomenys beveik atitinka bendrą suteiktos pagalbos sumą, nes atsakymus pateikę bankai yra pagrindiniai skolintojai aptariamiems nomams. Pasak Graikijos institucijų, duomenų analizė rodo, kad aptariama pagalba, atsižvelgiant į trijų metų laikotarpį ir atitinkamą sprendimą, 73,55–99,46 % atvejų neviršija de minimis viršutinės ribos. |
| --- | --- |

(62)

Raštuose taip pat pateiktos lentelės, kuriose nurodytas kiekvienai įmonei pagalbos gavėjai taikytų aptariamų pagalbos priemonių subsidijos ekvivalentas, taip norint parodyti įmonių, kurioms galėtų būti taikoma de minimis schema, procentinę dalį. Tačiau Graikijos valdžios institucijos nurodo, kad duomenys apie pagalbos priemones, įgyvendintas ministro sprendimais Nr. 2041901/16–5-1989 (Ksantės, Rodopės, Evro, Samo, Lesbo ir Dodekaneso nomai) ir Nr. 1648/B.22/13.1.94 (Ksantės, Rodopės ir Evro nomai), yra susijusios tik su 2004–2007 m. laikotarpiu. Apie pagalbos priemones, taikytas pagal Ministro sprendimą Nr. 69836/B1461 (Kastorijos ir Eubojos nomai), pateikti duomenys yra susiję su 1993–1998 m. laikotarpiu, o apie pagalbos priemones, taikytas pagal Ministro sprendimą Nr. 66336/B/398/14–9-1993 (Florinos ir Kilkio nomai), – 1993–2001 m. laikotarpiu. Pateikti šiuos duomenis buvo paprašyta kredito institucijų, tačiau kai kurios iš jų atsakymų nepateikė. Tačiau, Graikijos institucijų nuomone, surinkti duomenys beveik atitinka bendrą suteiktos pagalbos sumą, nes atsakymus pateikę bankai yra pagrindiniai skolintojai aptariamiems nomams. Pasak Graikijos institucijų, duomenų analizė rodo, kad aptariama pagalba, atsižvelgiant į trijų metų laikotarpį ir atitinkamą sprendimą, 73,55–99,46 % atvejų neviršija de minimis viršutinės ribos.

| (63) | Be to, Graikijos valdžios institucijos teigia, kad žemės ūkio produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos įmonės neturėjo teisės gauti pagalbą ir kad frazė „gavybos įmonės“ iš tiesų reiškia marmuro ir akmens kasybos įmones. |
| --- | --- |

(63)

Be to, Graikijos valdžios institucijos teigia, kad žemės ūkio produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos įmonės neturėjo teisės gauti pagalbą ir kad frazė „gavybos įmonės“ iš tiesų reiškia marmuro ir akmens kasybos įmones.

V.   VERTINIMAS

V.I.   PAGALBA

| (64) | Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kurią teikiant palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba ir taip iškraipoma ar gali būti iškreipta konkurencija, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Apskritai aptariamos pagalbos priemonės atitinka šią apibrėžtį ta prasme, kad jos teikiamos valstybės arba iš valstybinių išteklių, yra skirtos tam tikroms įmonėms (pirmiau nurodytų nomų žemės ūkio, amatų, pramonės, viešbučių bei gavybos įmonėms (plg. su 63 konstatuojamąja dalimi) ir laivybos sektoriams), jas taikant šios įmonės palaikomos tam tikromis priemonėmis, pvz., restruktūrizuojamos jų paskolos, mažinamas dalinių įmokų dydis pratęsiant grąžinimo laikotarpį, mažinamos palūkanų normos ir suteikiamos garantijos, taip pat gali padaryti įtaką prekybai (23) ir iškraipyti konkurenciją (24). |
| --- | --- |

(64)

Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kurią teikiant palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba ir taip iškraipoma ar gali būti iškreipta konkurencija, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Apskritai aptariamos pagalbos priemonės atitinka šią apibrėžtį ta prasme, kad jos teikiamos valstybės arba iš valstybinių išteklių, yra skirtos tam tikroms įmonėms (pirmiau nurodytų nomų žemės ūkio, amatų, pramonės, viešbučių bei gavybos įmonėms (plg. su 63 konstatuojamąja dalimi) ir laivybos sektoriams), jas taikant šios įmonės palaikomos tam tikromis priemonėmis, pvz., restruktūrizuojamos jų paskolos, mažinamas dalinių įmokų dydis pratęsiant grąžinimo laikotarpį, mažinamos palūkanų normos ir suteikiamos garantijos, taip pat gali padaryti įtaką prekybai (23) ir iškraipyti konkurenciją (24).

| (65) | Graikijos valdžios institucijos mėgino įrodyti, kad aptariamoms pagalbos priemonėms galėjo būti taikoma de minimis schema, todėl tai nebuvo valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl ES veikimo 107 straipsnio 1 dalyje. Tačiau, išskyrus informaciją, kad ministro sprendimų, kurie buvo aptariamų schemų teisinis pagrindas, galiojimo laikotarpiu de minimis taisyklė nebuvo taikytina visiems susijusiems sektoriams (iš tiesų tai buvo viena iš priežasčių pradėti aptariamas procedūras), duomenys yra neišsamūs, kaip pripažino pačios Graikijos valdžios institucijos (plg. su 62 konstatuojamąja dalimi). Be to, de minimis pagalbos sumos įvairiuose sektoriuose yra skirtingos (pramonės ir žemės ūkio sektoriuose jos nėra vienodos), o iš pateiktų lentelių matyti, kad Graikijos valdžios institucijos apie šį skirtumą žinojo nepakankamai. Be to, Komisija pažymi, kad, nepaisant Graikijos valdžios institucijų teiginių, jog žemės ūkio produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos įmonės neatitiko aptariamų pagalbos schemų reikalavimų, pirmiau minėtos lentelės aiškiai rodo, kad kai kurios šių sektorių įmonės iš tiesų gavo pagalbą, kuriai neva buvo taikytina de minimis schema, nors akivaizdžiai buvo viršyta leidžiama viršutinė riba. |
| --- | --- |

(65)

Graikijos valdžios institucijos mėgino įrodyti, kad aptariamoms pagalbos priemonėms galėjo būti taikoma de minimis schema, todėl tai nebuvo valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl ES veikimo 107 straipsnio 1 dalyje. Tačiau, išskyrus informaciją, kad ministro sprendimų, kurie buvo aptariamų schemų teisinis pagrindas, galiojimo laikotarpiu de minimis taisyklė nebuvo taikytina visiems susijusiems sektoriams (iš tiesų tai buvo viena iš priežasčių pradėti aptariamas procedūras), duomenys yra neišsamūs, kaip pripažino pačios Graikijos valdžios institucijos (plg. su 62 konstatuojamąja dalimi). Be to, de minimis pagalbos sumos įvairiuose sektoriuose yra skirtingos (pramonės ir žemės ūkio sektoriuose jos nėra vienodos), o iš pateiktų lentelių matyti, kad Graikijos valdžios institucijos apie šį skirtumą žinojo nepakankamai. Be to, Komisija pažymi, kad, nepaisant Graikijos valdžios institucijų teiginių, jog žemės ūkio produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos įmonės neatitiko aptariamų pagalbos schemų reikalavimų, pirmiau minėtos lentelės aiškiai rodo, kad kai kurios šių sektorių įmonės iš tiesų gavo pagalbą, kuriai neva buvo taikytina de minimis schema, nors akivaizdžiai buvo viršyta leidžiama viršutinė riba.

| (66) | Komisija primena, kad bet kokia individuali pagalba, teikiama pagal pagalbos schemą, kuri teikiant pagalbą atitiko galiojančiame teisės akte dėl de minimis pagalbos nustatytas sąlygas, nelaikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(66)

Komisija primena, kad bet kokia individuali pagalba, teikiama pagal pagalbos schemą, kuri teikiant pagalbą atitiko galiojančiame teisės akte dėl de minimis pagalbos nustatytas sąlygas, nelaikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

| (67) | Kai Graikijos valdžios institucijos pirmą kartą pritaikė aptariamas pagalbos priemones žemės ūkio sektoriuje, nebuvo taikomos jokios Sąjungos nuostatos dėl de minimis pagalbos. |
| --- | --- |

(67)

Kai Graikijos valdžios institucijos pirmą kartą pritaikė aptariamas pagalbos priemones žemės ūkio sektoriuje, nebuvo taikomos jokios Sąjungos nuostatos dėl de minimis pagalbos.

| (68) | Pirmosios su ja susijusios nuostatos buvo išdėstytos Reglamente (EB) Nr. 1860/2004 (25). |
| --- | --- |

(68)

Pirmosios su ja susijusios nuostatos buvo išdėstytos Reglamente (EB) Nr. 1860/2004 (25).

| (69) | Pagal reglamentą (EB) Nr. 1860/2004, susijusį su pirmine žemės ūkio gamyba ir žemės ūkio produktų perdirbimu bei prekyba, pagalba, bet kokiu trejų metų laikotarpiu neviršijanti 3 000 EUR ribos vienam pagalbos gavėjui, nedaro poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, neiškraipo konkurencijos ir negali jos iškraipyti, todėl Sutarties 107 straipsnio 1 dalis jai netaikoma. |
| --- | --- |

(69)

Pagal reglamentą (EB) Nr. 1860/2004, susijusį su pirmine žemės ūkio gamyba ir žemės ūkio produktų perdirbimu bei prekyba, pagalba, bet kokiu trejų metų laikotarpiu neviršijanti 3 000 EUR ribos vienam pagalbos gavėjui, nedaro poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, neiškraipo konkurencijos ir negali jos iškraipyti, todėl Sutarties 107 straipsnio 1 dalis jai netaikoma.

| (70) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1860/2004 5 straipsniu, tas pats pasakytina apie pagalbą, suteiktą iki to reglamento įsigaliojimo, jeigu laikomasi to reglamento 1 ir 3 straipsniuose nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(70)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1860/2004 5 straipsniu, tas pats pasakytina apie pagalbą, suteiktą iki to reglamento įsigaliojimo, jeigu laikomasi to reglamento 1 ir 3 straipsniuose nustatytų sąlygų.

| (71) | Reglamentas (EB) Nr. 1860/2004 2008 m. sausio 1 d. pakeistas 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1535/2007 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje (26), kuriuo de minimis pagalbos suma padidinta iki 7 500 EUR vienam pagalbos gavėjui per trejus mokestinius metus, nepaisant pagalbos formos arba siekiamo tikslo, neviršijant vienai valstybei narei leidžiamos didžiausios sumos – 0,75 % metinės produkcijos. |
| --- | --- |

(71)

Reglamentas (EB) Nr. 1860/2004 2008 m. sausio 1 d. pakeistas 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1535/2007 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje (26), kuriuo de minimis pagalbos suma padidinta iki 7 500 EUR vienam pagalbos gavėjui per trejus mokestinius metus, nepaisant pagalbos formos arba siekiamo tikslo, neviršijant vienai valstybei narei leidžiamos didžiausios sumos – 0,75 % metinės produkcijos.

| (72) | Reglamento (EB) Nr. 1535/2007 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „šis reglamentas taikomas iki 2008 m. sausio 1 d. suteiktai pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriaus įmonėms, jei minėta pagalba atitinka visas šio reglamento 1–4 straipsniuose nustatytas sąlygas, išskyrus reikalavimą pateikti aiškią nuorodą į šį reglamentą, nurodytą 4 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje“. Tačiau šis reglamentas taikomas tik pirminei žemės ūkio gamybai. |
| --- | --- |

(72)

Reglamento (EB) Nr. 1535/2007 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „šis reglamentas taikomas iki 2008 m. sausio 1 d. suteiktai pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriaus įmonėms, jei minėta pagalba atitinka visas šio reglamento 1–4 straipsniuose nustatytas sąlygas, išskyrus reikalavimą pateikti aiškią nuorodą į šį reglamentą, nurodytą 4 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje“. Tačiau šis reglamentas taikomas tik pirminei žemės ūkio gamybai.

| (73) | Žemės ūkio produktų perdirbimui ir prekybai taikytina de minimis taisyklė, įsigaliojusi nuo 2007 m. sausio 1 d., yra nustatyta 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (27). |
| --- | --- |

(73)

Žemės ūkio produktų perdirbimui ir prekybai taikytina de minimis taisyklė, įsigaliojusi nuo 2007 m. sausio 1 d., yra nustatyta 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (27).

| (74) | Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta 200 000 EUR vienam pagalbos gavėjui per trejus fiskalinius metus suma, kurios neviršijanti pagalba nedaro poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, neiškraipo ir negali iškraipyti konkurencijos, todėl Sutarties 107 straipsnio 1 dalis netaikoma jai. |
| --- | --- |

(74)

Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta 200 000 EUR vienam pagalbos gavėjui per trejus fiskalinius metus suma, kurios neviršijanti pagalba nedaro poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, neiškraipo ir negali iškraipyti konkurencijos, todėl Sutarties 107 straipsnio 1 dalis netaikoma jai.

| (75) | Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 5 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „šis reglamentas taikomas iki jo įsigaliojimo skirtai pagalbai įmonėms transporto sektoriuje ir įmonėms žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sektoriuje, jeigu pagalba atitinka visas 1 ir 2 straipsnyje nurodytas sąlygas“. |
| --- | --- |

(75)

Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 5 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „šis reglamentas taikomas iki jo įsigaliojimo skirtai pagalbai įmonėms transporto sektoriuje ir įmonėms žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos sektoriuje, jeigu pagalba atitinka visas 1 ir 2 straipsnyje nurodytas sąlygas“.

| (76) | Todėl pagalbos, suteiktos pagal nagrinėtus ministro sprendimus, Komisija nelaikys valstybės pagalba, jeigu ši pagalba neviršys toliau nurodytų pagalbos vienam pagalbos gavėjui dydžių:






  a) | pirminės žemės ūkio gamybos atveju – 3 000 EUR per trejus metus, jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko Reglamento (EB) Nr. 1860/2004 nuostatas, arba 7 500 EUR per trejus mokestinius metus, jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko Reglamento (EB) Nr. 1535/2007 nuostatas; |
| --- | --- | --- |

(76)

Todėl pagalbos, suteiktos pagal nagrinėtus ministro sprendimus, Komisija nelaikys valstybės pagalba, jeigu ši pagalba neviršys toliau nurodytų pagalbos vienam pagalbos gavėjui dydžių:

a)

pirminės žemės ūkio gamybos atveju – 3 000 EUR per trejus metus, jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko Reglamento (EB) Nr. 1860/2004 nuostatas, arba 7 500 EUR per trejus mokestinius metus, jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko Reglamento (EB) Nr. 1535/2007 nuostatas;

| b) | žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos atveju – 3 000 EUR per trejus metus, jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko Reglamento (EB) Nr. 1860/2004 nuostatas, arba 200 000 EUR per trejus mokestinius metus, jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 nuostatas. |
| --- | --- |

b)

žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos atveju – 3 000 EUR per trejus metus, jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko Reglamento (EB) Nr. 1860/2004 nuostatas, arba 200 000 EUR per trejus mokestinius metus, jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko Reglamento (EB) Nr. 1998/2006 nuostatas.

| (77) | Tačiau Komisija primena, kad sunkumų patiriančioms įmonėms Reglamentų (EB) Nr. 1998/2006 ir (EB) Nr. 1535/2007 nuostatos negali būti taikomos. |
| --- | --- |

(77)

Tačiau Komisija primena, kad sunkumų patiriančioms įmonėms Reglamentų (EB) Nr. 1998/2006 ir (EB) Nr. 1535/2007 nuostatos negali būti taikomos.

| (78) | Ne žemės ūkio sektoriuose (šiuo atveju – įvairiuose šiame sprendime minėtuose sektoriuose, išskyrus laivybos sektorių, apie kurį kalbama 80 ir 81 konstatuojamosiose dalyse (28)) taikant aptariamas pagalbos priemones buvo taikytina de minimis taisyklė, nustatyta 1992 m. gegužės 20 d. Komisijos pranešime „Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos mažoms ir vidutinėms įmonėms“ (29) (toliau – 1992 m. gairės). Pranešime nustatyta, kad „nuo šiol nebereikia informuoti pagal [EB sutarties] 93 straipsnio 3 dalį apie 50 000 ekiu vienai išlaidų rūšiai neviršijančias ad hoc suteiktą pagalbą bei schemas, pagal kurias vienos įmonės vienai išlaidų rūšiai galimos skirti pagalbos suma per trejų metų laikotarpį neviršija šios sumos (30), jei pagalba suteikiama su sąlyga arba schema numato specialią sąlygą, pagal kurią bendra įmonės gaunama pagalba kartu su papildoma pagalba, gauta tai pačiai jos išlaidų rūšiai iš kitų finansavimo šaltinių arba pagal kitas schemas, negali viršyti 50 000 ekiu sumos“. Vėliau ši taisyklė buvo pakeista 1996 m. Komisijos pranešimu dėl de minimis taisyklės taikymo valstybės pagalbai (31) (toliau – 1996 m. pranešimas), kuriame tam pačiam laikotarpiui nustatyta 100 000 ekiu de minimis pagalbos suma, o vėliau – Reglamentu (EB) Nr. 69/2001, kuriame tokiam pat laikotarpiui nustatyta 100 000 EUR suma. |
| --- | --- |

(78)

Ne žemės ūkio sektoriuose (šiuo atveju – įvairiuose šiame sprendime minėtuose sektoriuose, išskyrus laivybos sektorių, apie kurį kalbama 80 ir 81 konstatuojamosiose dalyse (28)) taikant aptariamas pagalbos priemones buvo taikytina de minimis taisyklė, nustatyta 1992 m. gegužės 20 d. Komisijos pranešime „Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos mažoms ir vidutinėms įmonėms“ (29) (toliau – 1992 m. gairės). Pranešime nustatyta, kad „nuo šiol nebereikia informuoti pagal [EB sutarties] 93 straipsnio 3 dalį apie 50 000 ekiu vienai išlaidų rūšiai neviršijančias ad hoc suteiktą pagalbą bei schemas, pagal kurias vienos įmonės vienai išlaidų rūšiai galimos skirti pagalbos suma per trejų metų laikotarpį neviršija šios sumos (30), jei pagalba suteikiama su sąlyga arba schema numato specialią sąlygą, pagal kurią bendra įmonės gaunama pagalba kartu su papildoma pagalba, gauta tai pačiai jos išlaidų rūšiai iš kitų finansavimo šaltinių arba pagal kitas schemas, negali viršyti 50 000 ekiu sumos“. Vėliau ši taisyklė buvo pakeista 1996 m. Komisijos pranešimu dėl de minimis taisyklės taikymo valstybės pagalbai (31) (toliau – 1996 m. pranešimas), kuriame tam pačiam laikotarpiui nustatyta 100 000 ekiu de minimis pagalbos suma, o vėliau – Reglamentu (EB) Nr. 69/2001, kuriame tokiam pat laikotarpiui nustatyta 100 000 EUR suma.

| (79) | Atsižvelgdama į nagrinėtų schemų taikymo pabaigos datas (paskutinioji – 2005 m. gruodžio 31 d.) ir į tai, kad reglamentai 78 konstatuojamojoje dalyje minėtiems sektoriams atgaline data negalioja, Komisija nelaikys valstybės pagalba pagal nagrinėtus sprendimus suteiktos pagalbos, vienam pagalbos gavėjui neviršijančios šių sumų:






  a) | 50 000 ekiu per trejus metus nuo 1992 m. rugpjūčio 19 d. iki 1996 m. kovo 5 d., jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko 1992 m. gairių nuostatas; |
| --- | --- | --- |

(79)

Atsižvelgdama į nagrinėtų schemų taikymo pabaigos datas (paskutinioji – 2005 m. gruodžio 31 d.) ir į tai, kad reglamentai 78 konstatuojamojoje dalyje minėtiems sektoriams atgaline data negalioja, Komisija nelaikys valstybės pagalba pagal nagrinėtus sprendimus suteiktos pagalbos, vienam pagalbos gavėjui neviršijančios šių sumų:

a)

50 000 ekiu per trejus metus nuo 1992 m. rugpjūčio 19 d. iki 1996 m. kovo 5 d., jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko 1992 m. gairių nuostatas;

| b) | 100 000 ekiu arba EUR per trejus metus nuo 1996 m. kovo 6 d. iki 2001 m. vasario 1 d., jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko susijusias 1996 m. pranešimo nuostatas; |
| --- | --- |

b)

100 000 ekiu arba EUR per trejus metus nuo 1996 m. kovo 6 d. iki 2001 m. vasario 1 d., jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko susijusias 1996 m. pranešimo nuostatas;

| c) | 100 000 EUR per trejus metus nuo 2001 m. vasario 2 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko susijusias Reglamento (EB) Nr. 69/2001 nuostatas. |
| --- | --- |

c)

100 000 EUR per trejus metus nuo 2001 m. vasario 2 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d., jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko susijusias Reglamento (EB) Nr. 69/2001 nuostatas.

| (80) | Be to, laivybos sektoriuje de minimis taisyklė buvo taikoma tik nuo Reglamento (EB) Nr. 69/2001 įsigaliojimo. |
| --- | --- |

(80)

Be to, laivybos sektoriuje de minimis taisyklė buvo taikoma tik nuo Reglamento (EB) Nr. 69/2001 įsigaliojimo.

| (81) | Todėl Komisija nelaikys valstybės pagalba pagal nagrinėtus ministro sprendimus suteiktos pagalbos, kuri vienam pagalbos gavėjui per trejus metus nuo 2001 m. vasario 2 d. iki 2007 m. birželio 30 d. neviršija 100 000 EUR sumos, jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko susijusias Reglamento (EB) Nr. 69/2001 nuostatas. |
| --- | --- |

(81)

Todėl Komisija nelaikys valstybės pagalba pagal nagrinėtus ministro sprendimus suteiktos pagalbos, kuri vienam pagalbos gavėjui per trejus metus nuo 2001 m. vasario 2 d. iki 2007 m. birželio 30 d. neviršija 100 000 EUR sumos, jeigu pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko susijusias Reglamento (EB) Nr. 69/2001 nuostatas.

| (82) | Kiti Graikijos valdžios institucijų pateikti įrodymai, skirti pagrįsti valstybės pagalbos nebuvimą, Komisijai yra nepriimtini dėl šių priežasčių, galiojančių visais atvejais, kai šie įrodymai buvo pateikiami:






  a) | teigdamos, kad dėl paskolos konsolidavimo valdžios institucijos nepatiria didelių išlaidų (pirmiausia plg. su 57 konstatuojamosios dalies a punktu ir 58 konstatuojamosios dalies a punktu), Graikijos valdžios institucijos pripažįsta, kad dėl šios priemonės valstybė patiria išlaidų, kitaip tariant – naudoja valstybinius išteklius; |
| --- | --- | --- |

(82)

Kiti Graikijos valdžios institucijų pateikti įrodymai, skirti pagrįsti valstybės pagalbos nebuvimą, Komisijai yra nepriimtini dėl šių priežasčių, galiojančių visais atvejais, kai šie įrodymai buvo pateikiami:

a)

teigdamos, kad dėl paskolos konsolidavimo valdžios institucijos nepatiria didelių išlaidų (pirmiausia plg. su 57 konstatuojamosios dalies a punktu ir 58 konstatuojamosios dalies a punktu), Graikijos valdžios institucijos pripažįsta, kad dėl šios priemonės valstybė patiria išlaidų, kitaip tariant – naudoja valstybinius išteklius;

| b) | iki Pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (32) (toliau – 2000 m. pranešimas) įsigaliojimo buvo laikoma, kad visos garantijos turi valstybės pagalbos požymių (plg. su 105 konstatuojamosios dalies a punktu); 2000 m. pranešime nurodoma, kad garantija gali būti laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, jeigu pagalbos gavėjai nėra finansinių sunkumų patiriantys paskolų gavėjai ir jeigu jie iš esmės galėtų rinkos sąlygomis gauti paskolą iš finansų rinkų be valstybės įsikišimo, jeigu garantija susijusi su specifiniu finansiniu sandoriu, jeigu ji yra suteikiama didžiausiai leidžiamai sumai, jeigu ja nedengiama daugiau kaip 80 % negrąžintos paskolos arba kitokio finansinio įsipareigojimo (išskyrus obligacijas ir panašias priemones) ir jeigu ji nėra neapibrėžto termino, jei schemos taikymo sąlygos yra pagrįstos tikrovišku rizikos vertinimu, taip užtikrinant, kad esama didelės tikimybės, kad pagalbos įmonės gavėjos mokamomis įmokomis ši schema bus finansuojama pačių schemos dalyvių, jeigu pagal tą schemą nustatytos sąlygos, kuriomis ateityje bus teikiamos garantijos ir kuriomis užtikrinama bendro schemos finansavimo peržiūra ne rečiau kaip kartą per metus, ir jeigu įmokomis padengiama įprasta rizika, susijusi su garantijos suteikimu, ir schemos administravimo išlaidos, įskaitant, jei valstybė suteikia pradinį kapitalą schemos įgyvendinimui pradėti, normalią to kapitalo grąžą; tačiau Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokių dokumentų, rodančių, kad šiuo atveju būtų taikytas toks scenarijus; |
| --- | --- |

b)

iki Pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (32) (toliau – 2000 m. pranešimas) įsigaliojimo buvo laikoma, kad visos garantijos turi valstybės pagalbos požymių (plg. su 105 konstatuojamosios dalies a punktu); 2000 m. pranešime nurodoma, kad garantija gali būti laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, jeigu pagalbos gavėjai nėra finansinių sunkumų patiriantys paskolų gavėjai ir jeigu jie iš esmės galėtų rinkos sąlygomis gauti paskolą iš finansų rinkų be valstybės įsikišimo, jeigu garantija susijusi su specifiniu finansiniu sandoriu, jeigu ji yra suteikiama didžiausiai leidžiamai sumai, jeigu ja nedengiama daugiau kaip 80 % negrąžintos paskolos arba kitokio finansinio įsipareigojimo (išskyrus obligacijas ir panašias priemones) ir jeigu ji nėra neapibrėžto termino, jei schemos taikymo sąlygos yra pagrįstos tikrovišku rizikos vertinimu, taip užtikrinant, kad esama didelės tikimybės, kad pagalbos įmonės gavėjos mokamomis įmokomis ši schema bus finansuojama pačių schemos dalyvių, jeigu pagal tą schemą nustatytos sąlygos, kuriomis ateityje bus teikiamos garantijos ir kuriomis užtikrinama bendro schemos finansavimo peržiūra ne rečiau kaip kartą per metus, ir jeigu įmokomis padengiama įprasta rizika, susijusi su garantijos suteikimu, ir schemos administravimo išlaidos, įskaitant, jei valstybė suteikia pradinį kapitalą schemos įgyvendinimui pradėti, normalią to kapitalo grąžą; tačiau Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokių dokumentų, rodančių, kad šiuo atveju būtų taikytas toks scenarijus;

| c) | konkurencijos požiūriu lengvatinių laikotarpių suteikimas (plg. su 57 konstatuojamosios dalies e punktu ir 58 konstatuojamosios dalies f punktu) nėra tik skolos grąžinimo restruktūrizavimas per tam tikrą laiką, nes sumažinama grąžinimo našta tam tikru laikotarpiu, taigi pagalbos gavėjui suteikiama laikina finansinė parama; |
| --- | --- |

c)

konkurencijos požiūriu lengvatinių laikotarpių suteikimas (plg. su 57 konstatuojamosios dalies e punktu ir 58 konstatuojamosios dalies f punktu) nėra tik skolos grąžinimo restruktūrizavimas per tam tikrą laiką, nes sumažinama grąžinimo našta tam tikru laikotarpiu, taigi pagalbos gavėjui suteikiama laikina finansinė parama;

| d) | net jeigu, kaip teigia Graikijos valdžios institucijos, pagal įstatymą Nr. 128/75 atidaryta sąskaita, naudota finansuoti palūkanų sumažinimą (plg. su 57 konstatuojamosios dalies d punktu, 58 konstatuojamosios dalies e punktu ir 59 konstatuojamosios dalies f punktu), nėra Graikijos valstybinio biudžeto dalis, ji vis vien yra valstybiniai ištekliai (33); |
| --- | --- |

d)

net jeigu, kaip teigia Graikijos valdžios institucijos, pagal įstatymą Nr. 128/75 atidaryta sąskaita, naudota finansuoti palūkanų sumažinimą (plg. su 57 konstatuojamosios dalies d punktu, 58 konstatuojamosios dalies e punktu ir 59 konstatuojamosios dalies f punktu), nėra Graikijos valstybinio biudžeto dalis, ji vis vien yra valstybiniai ištekliai (33);

| e) | sumažinant paskoloms taikomą palūkanų normą, įmonėms pagalbos gavėjoms suteikiamas pranašumas, net jeigu aptariamoje šalyje palūkanų normos yra didelės; |
| --- | --- |

e)

sumažinant paskoloms taikomą palūkanų normą, įmonėms pagalbos gavėjoms suteikiamas pranašumas, net jeigu aptariamoje šalyje palūkanų normos yra didelės;

| f) | nors dėl vertybinių popierių išleidimo garantijos gavimo tikslais (plg. su 57 konstatuojamosios dalies g punktu) Graikijos valstybė pagal Ministro sprendimą Nr. 2071670/11297 gali ir nepatirti tiesioginių išlaidų, toks vertybinių popierių išleidimas turi valstybės pagalbos požymių, nes valstybė, suteikdama tokią galimybę, įmonėms pagalbos gavėjoms ne tik siūlo įsigyti kapitalo, bet ir netaiko vienos iš jos garantijos gavimo būtinųjų sąlygų; |
| --- | --- |

f)

nors dėl vertybinių popierių išleidimo garantijos gavimo tikslais (plg. su 57 konstatuojamosios dalies g punktu) Graikijos valstybė pagal Ministro sprendimą Nr. 2071670/11297 gali ir nepatirti tiesioginių išlaidų, toks vertybinių popierių išleidimas turi valstybės pagalbos požymių, nes valstybė, suteikdama tokią galimybę, įmonėms pagalbos gavėjoms ne tik siūlo įsigyti kapitalo, bet ir netaiko vienos iš jos garantijos gavimo būtinųjų sąlygų;

| g) | tai, kad palūkanų normos Graikijoje buvo didelės (plg. su 57 konstatuojamosios dalies d punktu), nereiškia, kad nebuvo teikiama pagalba, nes, nepaisant ekonominių aplinkybių, kuriomis buvo atliekamas restruktūrizavimas ir taikomas palūkanų mažinimas, dėl tokios pagalbos palengvėjo pagalbos gavėjų našta, kurią jos būtų turėjusios patirti vykdydamos savo veiklą. |
| --- | --- |

g)

tai, kad palūkanų normos Graikijoje buvo didelės (plg. su 57 konstatuojamosios dalies d punktu), nereiškia, kad nebuvo teikiama pagalba, nes, nepaisant ekonominių aplinkybių, kuriomis buvo atliekamas restruktūrizavimas ir taikomas palūkanų mažinimas, dėl tokios pagalbos palengvėjo pagalbos gavėjų našta, kurią jos būtų turėjusios patirti vykdydamos savo veiklą.

| (83) | Atsižvelgdama į šiuos požymius, Komisija gali tik prieiti prie išvados, kad pagalbos priemonėms, kurios nepriskiriamos 68–81 konstatuojamosiose dalyse apibrėžtai de minimis pagalbai ir atitinka de minimis pagalbos teikimo būtinąsias sąlygas, tikrai taikoma Sutarties 107 straipsnio 1 dalis. |
| --- | --- |

(83)

Atsižvelgdama į šiuos požymius, Komisija gali tik prieiti prie išvados, kad pagalbos priemonėms, kurios nepriskiriamos 68–81 konstatuojamosiose dalyse apibrėžtai de minimis pagalbai ir atitinka de minimis pagalbos teikimo būtinąsias sąlygas, tikrai taikoma Sutarties 107 straipsnio 1 dalis.

V.II.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

| (84) | Tačiau Sutarties 107 straipsnio 2 ir 3 dalyje nurodytomis aplinkybėmis tam tikros pagalbos rūšys išimties tvarka gali būti laikomos suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(84)

Tačiau Sutarties 107 straipsnio 2 ir 3 dalyje nurodytomis aplinkybėmis tam tikros pagalbos rūšys išimties tvarka gali būti laikomos suderinamos su vidaus rinka.

| (85) | Svarstomu atveju būtina, atsižvelgiant į kiekvienos pradėtos procedūros aplinkybes, išnagrinėti, kokia išimtis gali būti taikoma kiekvienam iš aptariamų sektorių (žemės ūkio sektorių išskiriant iš kitų sektorių). |
| --- | --- |

(85)

Svarstomu atveju būtina, atsižvelgiant į kiekvienos pradėtos procedūros aplinkybes, išnagrinėti, kokia išimtis gali būti taikoma kiekvienam iš aptariamų sektorių (žemės ūkio sektorių išskiriant iš kitų sektorių).

V.II.1.   PAGALBA KASTORIJOS IR EUBOJOS NOMAMS, NAGRINĖTA PRADĖJUS PIRMĄJĄ PROCEDŪRĄ

a)   
  Žemės ūkio sektorius

| (86) | Atsižvelgiant į teiktos pagalbos pobūdį, vienintelė išimtis, kuria gali būti remiamasi norint įrodyti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka, yra Sutarties 170 straipsnio 3 dalies c punkto nuostata, pagal kurią pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų ir atitinkamai neprieštarauja bendram interesui, gali būti suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgiant į teiktos pagalbos pobūdį, vienintelė išimtis, kuria gali būti remiamasi norint įrodyti pagalbos suderinamumą su vidaus rinka, yra Sutarties 170 straipsnio 3 dalies c punkto nuostata, pagal kurią pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų ir atitinkamai neprieštarauja bendram interesui, gali būti suderinama su bendrąja rinka.

| (87) | Kadangi apie aptariamą pagalbą nebuvo pranešta, norint pasinaudoti šia išimtimi labai svarbu, kad ši pagalba atitiktų valstybės pagalbos taisykles, galiojusias tada, kai pagalba buvo teikiama. Remiantis Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, aptariama schema buvo įgyvendinama nuo 1993 m. birželio 30 d. iki 2003 m. birželio 30 d. Todėl šios aptariamos schemos suderinamumas su vidaus rinka bus nagrinėjamas atsižvelgiant į tuo laikotarpiu galiojusias valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(87)

Kadangi apie aptariamą pagalbą nebuvo pranešta, norint pasinaudoti šia išimtimi labai svarbu, kad ši pagalba atitiktų valstybės pagalbos taisykles, galiojusias tada, kai pagalba buvo teikiama. Remiantis Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, aptariama schema buvo įgyvendinama nuo 1993 m. birželio 30 d. iki 2003 m. birželio 30 d. Todėl šios aptariamos schemos suderinamumas su vidaus rinka bus nagrinėjamas atsižvelgiant į tuo laikotarpiu galiojusias valstybės pagalbos taisykles.

| (88) | Viena iš priežasčių, kuria buvo grindžiamas Komisijos sprendimas pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, yra ta, kada pagalba akivaizdžiai buvo skirta sunkumų patiriančioms įmonėms. Dėl to Graikijos valdžios institucijos 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte nurodė, kad „gyvybingumo po restruktūrizavimo“ kriterijus neturėjo jokios įtakos kredito institucijos atliktam bendram įmonės gyvybingumo vertinimui, nes sprendimas dėl restruktūrizavimo teisės buvo priimtas iš karto po to, kai buvo atliktas gyvybingumo tyrimas. Šis teiginys buvo pakartotinai pateiktas 2011 m. kovo 15 d. ir 29 d. raštuose (žr. 61 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(88)

Viena iš priežasčių, kuria buvo grindžiamas Komisijos sprendimas pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, yra ta, kada pagalba akivaizdžiai buvo skirta sunkumų patiriančioms įmonėms. Dėl to Graikijos valdžios institucijos 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte nurodė, kad „gyvybingumo po restruktūrizavimo“ kriterijus neturėjo jokios įtakos kredito institucijos atliktam bendram įmonės gyvybingumo vertinimui, nes sprendimas dėl restruktūrizavimo teisės buvo priimtas iš karto po to, kai buvo atliktas gyvybingumo tyrimas. Šis teiginys buvo pakartotinai pateiktas 2011 m. kovo 15 d. ir 29 d. raštuose (žr. 61 konstatuojamąją dalį).

| (89) | Komisija mano, kad šis paaiškinimas jai nesuteikia pagrindo atmesti galimybės, kad pagalba buvo teikiama sunkumų patiriančioms įmonėms, nes net jei sprendimas dėl restruktūrizavimo teisės buvo priimtas iš karto po to, kai buvo atliktas gyvybingumo tyrimas, kaip teigia Graikijos valdžios institucijos, pats tyrimas buvo nukreiptas į įmonių pagalbos gavėjų gyvybingumo perspektyvas po restruktūrizavimo. Tai reiškia, kad įmanoma, jog pareiškėjai galėjo patirti sunkumų, kai buvo atliekamas tyrimas, bet jiems vis tiek galėjo būti leista dalyvauti schemoje, nes tyrimą atlikusi institucija numatė galimą gyvybingumo atgavimą po skolos restruktūrizavimo (be to, Komisija pabrėžė šį įrodymą jos sprendimo pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą 2 punkte, nes Ministro sprendimo Nr. 2045909/7931/0025 preambulėje buvo nurodyta būtinybė finansuoti Kastorijos ir Eubojos nomų įmones, kurios patiria sunkumų dėl pinigų srautų. |
| --- | --- |

(89)

Komisija mano, kad šis paaiškinimas jai nesuteikia pagrindo atmesti galimybės, kad pagalba buvo teikiama sunkumų patiriančioms įmonėms, nes net jei sprendimas dėl restruktūrizavimo teisės buvo priimtas iš karto po to, kai buvo atliktas gyvybingumo tyrimas, kaip teigia Graikijos valdžios institucijos, pats tyrimas buvo nukreiptas į įmonių pagalbos gavėjų gyvybingumo perspektyvas po restruktūrizavimo. Tai reiškia, kad įmanoma, jog pareiškėjai galėjo patirti sunkumų, kai buvo atliekamas tyrimas, bet jiems vis tiek galėjo būti leista dalyvauti schemoje, nes tyrimą atlikusi institucija numatė galimą gyvybingumo atgavimą po skolos restruktūrizavimo (be to, Komisija pabrėžė šį įrodymą jos sprendimo pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą 2 punkte, nes Ministro sprendimo Nr. 2045909/7931/0025 preambulėje buvo nurodyta būtinybė finansuoti Kastorijos ir Eubojos nomų įmones, kurios patiria sunkumų dėl pinigų srautų.

i)   Aptariamu laikotarpiu taikytinos sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms taisyklės

I.   1993 m. spalio 1 d. – 1997 m. gruodžio 31 d.

| (90) | Pagalbai sunkumų patiriančioms įmonėms taikomos įvairios taisyklės. Tuo metu, kai įsigalioja Ministro sprendimas Nr. 69836/B1461, pagal Komisijos taikomą politiką tokios rūšies pagalba žemės ūkio sektoriui buvo laikoma veiklos pagalba, kurią buvo galima laikyti suderinama su vidaus rinka tik jeigu buvo laikomasi šių trijų sąlygų:






  a) | tokia pagalba turėjo būti susijusi su finansiniais mokesčiais, taikomais paskoloms, paimtoms finansuoti investicijas, kurios jau buvo įgyvendintos; |
| --- | --- | --- |

(90)

Pagalbai sunkumų patiriančioms įmonėms taikomos įvairios taisyklės. Tuo metu, kai įsigalioja Ministro sprendimas Nr. 69836/B1461, pagal Komisijos taikomą politiką tokios rūšies pagalba žemės ūkio sektoriui buvo laikoma veiklos pagalba, kurią buvo galima laikyti suderinama su vidaus rinka tik jeigu buvo laikomasi šių trijų sąlygų:

a)

tokia pagalba turėjo būti susijusi su finansiniais mokesčiais, taikomais paskoloms, paimtoms finansuoti investicijas, kurios jau buvo įgyvendintos;

| b) | bendras bet kokios pagalbos, suteiktos imant paskolą, ir aptariamos pagalbos subsidijos ekvivalentas negalėjo viršyti procentinės dalies, kurią paprastai leidžia Komisija, t. y.:






  i) | investicijų į pirminę žemės ūkio gamybą atveju – 35 arba 75 % mažiau palankiose ūkininkauti teritorijose, kaip apibrėžta Direktyvoje 75/268/EEB; |
| --- | --- | --- |

b)

bendras bet kokios pagalbos, suteiktos imant paskolą, ir aptariamos pagalbos subsidijos ekvivalentas negalėjo viršyti procentinės dalies, kurią paprastai leidžia Komisija, t. y.:

i)

investicijų į pirminę žemės ūkio gamybą atveju – 35 arba 75 % mažiau palankiose ūkininkauti teritorijose, kaip apibrėžta Direktyvoje 75/268/EEB;

| ii) | investicijų į žemės ūkio produktų perdirbimą ir prekybą atveju – 55 % arba 75 % regionuose, kuriems taikomas 1 tikslas, projektams, atitinkantiems sektorių programas arba vieną iš tikslų, nustatytų Reglamento (EEB) Nr. 866/90 (34) 1 straipsnyje, ir 35 % (arba 50 %, jeigu tai regionai, kuriems nustatytas 1 tikslas) kitiems projektams, neatmestiems remiantis atrankos kriterijais pagal 1990 m. birželio 7 d. Komisijos sprendimo 90/342/EEB, nustatančio atrankos kriterijus, keliamus žemės ūkio ir miško produktų perdirbimo ir prekybos sąlygų gerinimo finansavimui (35) priedo 2 punktą (arba Komisijos sprendimą 94/173/EB (36), kuriuo jis buvo pakeistas); |
| --- | --- |

ii)

investicijų į žemės ūkio produktų perdirbimą ir prekybą atveju – 55 % arba 75 % regionuose, kuriems taikomas 1 tikslas, projektams, atitinkantiems sektorių programas arba vieną iš tikslų, nustatytų Reglamento (EEB) Nr. 866/90 (34) 1 straipsnyje, ir 35 % (arba 50 %, jeigu tai regionai, kuriems nustatytas 1 tikslas) kitiems projektams, neatmestiems remiantis atrankos kriterijais pagal 1990 m. birželio 7 d. Komisijos sprendimo 90/342/EEB, nustatančio atrankos kriterijus, keliamus žemės ūkio ir miško produktų perdirbimo ir prekybos sąlygų gerinimo finansavimui (35) priedo 2 punktą (arba Komisijos sprendimą 94/173/EB (36), kuriuo jis buvo pakeistas);

| c) | aptariama pagalba galėjo būti išmokėta tik pakeitus palūkanų normas, taikytinas naujai imamoms paskoloms, siekiant atsižvelgti į palūkanų normų įvairovę (tokiais atvejais pagalbos suma turėjo būti ne didesnė už naujoms paskoloms taikomų palūkanų normų skirtumą), arba turėjo būti teikiama žemės ūkio valdoms, pateikusioms gyvybingumo garantijas, pirmiausia tuo atveju, kai finansinė našta, susidariusi dėl esamų paskolų, būtų tokia, kad dėl jos kiltų grėsmė valdų gyvybingumui arba grėstų bankrotas. |
| --- | --- |

c)

aptariama pagalba galėjo būti išmokėta tik pakeitus palūkanų normas, taikytinas naujai imamoms paskoloms, siekiant atsižvelgti į palūkanų normų įvairovę (tokiais atvejais pagalbos suma turėjo būti ne didesnė už naujoms paskoloms taikomų palūkanų normų skirtumą), arba turėjo būti teikiama žemės ūkio valdoms, pateikusioms gyvybingumo garantijas, pirmiausia tuo atveju, kai finansinė našta, susidariusi dėl esamų paskolų, būtų tokia, kad dėl jos kiltų grėsmė valdų gyvybingumui arba grėstų bankrotas.

| (91) | 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte Graikijos valdžios institucijos teigė, kad Sprendimas Nr. 69836/B1451 ir jo vėlesni pakeitimai buvo taikomi perdirbimo įmonėms ir kad juose nebuvo išskirtinai nurodytos žemės ūkio produktų perdirbimo įmonės, kurioms taikomi Reglamentai (EEB) Nr. 866/90, (EB) Nr. 951/97 ir (EB) Nr. 1257/1999, kad visa Graikija yra regionas, kuriam nustatytas 1 tikslas, ir kad įmonėms, kurios investavo ir dėl to gavo pagalbą iš Kaimo plėtros ir maisto ministerijos, skolos restruktūrizavimas negalėjo duoti naudos, nes jo nebuvo numatyta. Be to, jos pridūrė, kad taikant bendrą restruktūrizavimo subsidijos ekvivalentą dažnai buvo išmokėtos tik mažos sumos ir kad restruktūrizavimas buvo susijęs tik su anksčiau išduotomis paskolomis, taigi su investicijomis, kurios jau buvo įgyvendintos. |
| --- | --- |

(91)

2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte Graikijos valdžios institucijos teigė, kad Sprendimas Nr. 69836/B1451 ir jo vėlesni pakeitimai buvo taikomi perdirbimo įmonėms ir kad juose nebuvo išskirtinai nurodytos žemės ūkio produktų perdirbimo įmonės, kurioms taikomi Reglamentai (EEB) Nr. 866/90, (EB) Nr. 951/97 ir (EB) Nr. 1257/1999, kad visa Graikija yra regionas, kuriam nustatytas 1 tikslas, ir kad įmonėms, kurios investavo ir dėl to gavo pagalbą iš Kaimo plėtros ir maisto ministerijos, skolos restruktūrizavimas negalėjo duoti naudos, nes jo nebuvo numatyta. Be to, jos pridūrė, kad taikant bendrą restruktūrizavimo subsidijos ekvivalentą dažnai buvo išmokėtos tik mažos sumos ir kad restruktūrizavimas buvo susijęs tik su anksčiau išduotomis paskolomis, taigi su investicijomis, kurios jau buvo įgyvendintos.

| (92) | Be to, Graikijos valdžios institucijų pateiktų paaiškinimų nepakanka, kad Komisija galėtų atmesti galimybę, kad tam tikros žemės ūkio produktų perdirbimo įmonės gavo pagalbą pagal Ministro sprendimą Nr. 69836/B1451 ir jo vėlesnius pakeitimus, nes tai, jog pirmiau minėtos įmonės nebuvo išskirtinai nurodytos, dar nereiškia, kad jos nepriklausė bendrai perdirbimo įmonių kategorijai (pramonės įmonės), patenkančiai į sprendimo taikymo sritį. |
| --- | --- |

(92)

Be to, Graikijos valdžios institucijų pateiktų paaiškinimų nepakanka, kad Komisija galėtų atmesti galimybę, kad tam tikros žemės ūkio produktų perdirbimo įmonės gavo pagalbą pagal Ministro sprendimą Nr. 69836/B1451 ir jo vėlesnius pakeitimus, nes tai, jog pirmiau minėtos įmonės nebuvo išskirtinai nurodytos, dar nereiškia, kad jos nepriklausė bendrai perdirbimo įmonių kategorijai (pramonės įmonės), patenkančiai į sprendimo taikymo sritį.

| (93) | Dėl atitikties 90 konstatuojamojoje dalyje nurodytoms sąlygoms Komisija daro išvadą, kad Sprendimas Nr. 69836/B1451 ir vėlesni jo pakeitimai buvo susiję su investicinių arba apyvartinio kapitalo paskolų restruktūrizavimu. |
| --- | --- |

(93)

Dėl atitikties 90 konstatuojamojoje dalyje nurodytoms sąlygoms Komisija daro išvadą, kad Sprendimas Nr. 69836/B1451 ir vėlesni jo pakeitimai buvo susiję su investicinių arba apyvartinio kapitalo paskolų restruktūrizavimu.

| (94) | Komisija, remdamasi Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, dėl investicinių paskolų restruktūrizavimo daro išvadą, kad 90 konstatuojamosios dalies a punkte nurodytos sąlygos buvo laikomasi, nes šios paskolos buvo susijusios su investicijomis, kurios akivaizdžiai jau buvo įgyvendintos. |
| --- | --- |

(94)

Komisija, remdamasi Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija, dėl investicinių paskolų restruktūrizavimo daro išvadą, kad 90 konstatuojamosios dalies a punkte nurodytos sąlygos buvo laikomasi, nes šios paskolos buvo susijusios su investicijomis, kurios akivaizdžiai jau buvo įgyvendintos.

| (95) | Be to, Komisija daro išvadą, kad buvo laikomasi antrosios alternatyvios sąlygos, nurodytos 90 konstatuojamosios dalies c punkte, nes turėjo būti laikoma, kad įmonės pagalbos gavėjos po restruktūrizavimo yra gyvybingos remiantis finansinių institucijų vertinimu. |
| --- | --- |

(95)

Be to, Komisija daro išvadą, kad buvo laikomasi antrosios alternatyvios sąlygos, nurodytos 90 konstatuojamosios dalies c punkte, nes turėjo būti laikoma, kad įmonės pagalbos gavėjos po restruktūrizavimo yra gyvybingos remiantis finansinių institucijų vertinimu.

| (96) | Tačiau Komisijos turimos informacijos nepakanka patikimai nustatyti, ar buvo laikomasi 90 konstatuojamosios dalies b punkte nustatytos sąlygos, nes 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad įmonėms, užsiimančioms žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba, inter alia, buvo taikomos Reglamentų (EEB) Nr. 866/90 ir (EB) Nr. 951/97 nuostatos ir kad šie reglamentai buvo taikomi laikantis jų nuostatų, o tai reiškia, kad pagalba iš tiesų galėjo būti teikiama didžiausiu leidžiamu intensyvumu, nustatytu pirmiau minėtais reglamentais (75 % regionams, kuriems nustatytas 1 tikslas, o tai taikytina visai Graikijai), ir kad galėjo būti, kad įgyvendinant aptariamą schemą dėl pagalbos sumavimo šis intensyvumas galėjo būti viršytas. |
| --- | --- |

(96)

Tačiau Komisijos turimos informacijos nepakanka patikimai nustatyti, ar buvo laikomasi 90 konstatuojamosios dalies b punkte nustatytos sąlygos, nes 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad įmonėms, užsiimančioms žemės ūkio produktų perdirbimu ir prekyba, inter alia, buvo taikomos Reglamentų (EEB) Nr. 866/90 ir (EB) Nr. 951/97 nuostatos ir kad šie reglamentai buvo taikomi laikantis jų nuostatų, o tai reiškia, kad pagalba iš tiesų galėjo būti teikiama didžiausiu leidžiamu intensyvumu, nustatytu pirmiau minėtais reglamentais (75 % regionams, kuriems nustatytas 1 tikslas, o tai taikytina visai Graikijai), ir kad galėjo būti, kad įgyvendinant aptariamą schemą dėl pagalbos sumavimo šis intensyvumas galėjo būti viršytas.

| (97) | Apyvartinio kapitalo paskolų restruktūrizavimo atžvilgiu schema negalėjo būti taikoma laikantis visų 90 konstatuojamojoje dalyje nustatytų sąlygų, nes pagal pirmąją sąlygą (a papunktis) aiškiai nurodoma, kad paskolos turi būti susijusios su investicijomis. |
| --- | --- |

(97)

Apyvartinio kapitalo paskolų restruktūrizavimo atžvilgiu schema negalėjo būti taikoma laikantis visų 90 konstatuojamojoje dalyje nustatytų sąlygų, nes pagal pirmąją sąlygą (a papunktis) aiškiai nurodoma, kad paskolos turi būti susijusios su investicijomis.

II.   1998 m. sausio 1 d. – 2000 m. birželio 30 d.

| (98) | 1997 m. 90 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos sąlygos buvo pakeistos Komisijos pranešimo „Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti“ (toliau – 1997 m. gairės) (37) nuostatomis. Pirmiau minėtų gairių 4.4 punkte nustatyta: „Žemės ūkio sektoriuje šios gairės įsigalios 1998 m. sausio 1 d. ir bus taikomos naujai valstybės pagalbai. Jau teikiamai pagalbai šios gairės įsigalios tą pačią dieną arba, jeigu Komisija kurios nors valstybės narės arba kurių nors valstybių narių atžvilgiu pagal [EB] Sutarties 93 straipsnio 2 dalį yra pradėjusi susijusią procedūrą, Komisijai pagal [EB] Sutarties 93 straipsnio 2 dalį priėmus galutinį sprendimą dėl susijusios valstybės narės arba valstybių narių“. |
| --- | --- |

(98)

1997 m. 90 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos sąlygos buvo pakeistos Komisijos pranešimo „Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti“ (toliau – 1997 m. gairės) (37) nuostatomis. Pirmiau minėtų gairių 4.4 punkte nustatyta: „Žemės ūkio sektoriuje šios gairės įsigalios 1998 m. sausio 1 d. ir bus taikomos naujai valstybės pagalbai. Jau teikiamai pagalbai šios gairės įsigalios tą pačią dieną arba, jeigu Komisija kurios nors valstybės narės arba kurių nors valstybių narių atžvilgiu pagal [EB] Sutarties 93 straipsnio 2 dalį yra pradėjusi susijusią procedūrą, Komisijai pagal [EB] Sutarties 93 straipsnio 2 dalį priėmus galutinį sprendimą dėl susijusios valstybės narės arba valstybių narių“.

| (99) | 1997 m. gairėmis, kurios yra visiškai naujos žemės ūkio sektoriui, inter alia, numatyta:






  a) | sanavimo pagalba – likvidumo užtikrinimo priemonės, kurios taikomos atsižvelgiant į didelius socialinius sunkumus ir kurias sudaro paskolų garantijos arba paskolos, kurioms taikomos įprastos komercinės palūkanų normos, apribotos suma, būtina užtikrinti įmonės veiklą (pvz., padengti darbo užmokesčio bei algų išlaidas ir apmokėti einamąsias išlaidas), mokama tik tiek laiko, kiek reikia, kad būtų parengtos būtinos ir įmanomos įgyvendinti gaivinimo priemonės, nedarant neigiamo poveikio pramoninei ir agrarinei padėčiai kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- | --- |

(99)

1997 m. gairėmis, kurios yra visiškai naujos žemės ūkio sektoriui, inter alia, numatyta:

a)

sanavimo pagalba – likvidumo užtikrinimo priemonės, kurios taikomos atsižvelgiant į didelius socialinius sunkumus ir kurias sudaro paskolų garantijos arba paskolos, kurioms taikomos įprastos komercinės palūkanų normos, apribotos suma, būtina užtikrinti įmonės veiklą (pvz., padengti darbo užmokesčio bei algų išlaidas ir apmokėti einamąsias išlaidas), mokama tik tiek laiko, kiek reikia, kad būtų parengtos būtinos ir įmanomos įgyvendinti gaivinimo priemonės, nedarant neigiamo poveikio pramoninei ir agrarinei padėčiai kitose valstybėse narėse;

| b) | restruktūrizavimo pagalba – pagalbos teikimas susietas su restruktūrizavimo planu, pagal kurį mažinami pajėgumai arba negrįžtamai naikinami gamybos pajėgumai, kai sektoriuje susidaro struktūrinis pajėgumų perteklius (pajėgumo mažinimas turi papildyti priemones, taikytinas be restruktūrizavimo pagalbos); vienintelė išimtis – atvejai, kai visi sprendimai, priimti per bet kuriuos 12 mėnesių iš eilės siekiant pagerinti visų pagalbos gavėjų padėtį, taikomi tokiam produktų kiekiui, kuris neviršija tam tikros tos šalies bendros metinės gamybos apimties procentinės dalies (3 %, jeigu priemonės yra skirtos tam tikrai produktų arba ūkio subjektų kategorijai, arba 1,5 %, jeigu tai nespecializuotos priemonės). |
| --- | --- |

b)

restruktūrizavimo pagalba – pagalbos teikimas susietas su restruktūrizavimo planu, pagal kurį mažinami pajėgumai arba negrįžtamai naikinami gamybos pajėgumai, kai sektoriuje susidaro struktūrinis pajėgumų perteklius (pajėgumo mažinimas turi papildyti priemones, taikytinas be restruktūrizavimo pagalbos); vienintelė išimtis – atvejai, kai visi sprendimai, priimti per bet kuriuos 12 mėnesių iš eilės siekiant pagerinti visų pagalbos gavėjų padėtį, taikomi tokiam produktų kiekiui, kuris neviršija tam tikros tos šalies bendros metinės gamybos apimties procentinės dalies (3 %, jeigu priemonės yra skirtos tam tikrai produktų arba ūkio subjektų kategorijai, arba 1,5 %, jeigu tai nespecializuotos priemonės).

| (100) | Valstybėms narėms leista prašyti šias žemės ūkiui skirtas nuostatas taikyti vietoje 1997 m. gairių nuostatų ne žemės ūkio sektoriams (šiems sektoriams buvo taikomos griežtos sąlygos, pirmiausia dėl restruktūrizavimo plano ir pagalbos gavėjo įnašo restruktūrizavimui – žr. toliau pateikto b skirsnio „Ne žemės ūkio sektorius“ 109–121 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(100)

Valstybėms narėms leista prašyti šias žemės ūkiui skirtas nuostatas taikyti vietoje 1997 m. gairių nuostatų ne žemės ūkio sektoriams (šiems sektoriams buvo taikomos griežtos sąlygos, pirmiausia dėl restruktūrizavimo plano ir pagalbos gavėjo įnašo restruktūrizavimui – žr. toliau pateikto b skirsnio „Ne žemės ūkio sektorius“ 109–121 konstatuojamąsias dalis).

| (101) | 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų nustatyti, ar aptariamu laikotarpiu pagalbos schema buvo taikoma laikantis susijusių sąlygų, nustatytų 1997 m. gairėse, t. y. pirmiau 99 konstatuojamosios dalies b punkte aprašytų sąlygų arba šiems ne žemės ūkio sektoriams nustatytų sąlygų (pateikti tikroviškomis prielaidomis pagrįstą gyvybingumui per pagrįstą laiką atgauti skirtą restruktūrizavimo planą, mažinti poveikį konkurentams, deramai taikyti principą, kad pagalbos teikiama tik vieną kartą, mažinti pajėgumus atitinkamame sektoriuje susidarius struktūriniam pajėgumų pertekliui, užtikrinti, kad pagalbos būtų proporcinga restruktūrizavimo išlaidoms ir naudai, atsižvelgiant ir į socialines restruktūrizavimo išlaidas). |
| --- | --- |

(101)

2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų nustatyti, ar aptariamu laikotarpiu pagalbos schema buvo taikoma laikantis susijusių sąlygų, nustatytų 1997 m. gairėse, t. y. pirmiau 99 konstatuojamosios dalies b punkte aprašytų sąlygų arba šiems ne žemės ūkio sektoriams nustatytų sąlygų (pateikti tikroviškomis prielaidomis pagrįstą gyvybingumui per pagrįstą laiką atgauti skirtą restruktūrizavimo planą, mažinti poveikį konkurentams, deramai taikyti principą, kad pagalbos teikiama tik vieną kartą, mažinti pajėgumus atitinkamame sektoriuje susidarius struktūriniam pajėgumų pertekliui, užtikrinti, kad pagalbos būtų proporcinga restruktūrizavimo išlaidoms ir naudai, atsižvelgiant ir į socialines restruktūrizavimo išlaidas).

III.   2000 m. liepos 1 d. – 2003 m. birželio 30 d.

| (102) | 1997 m. gairės 1999 m. spalio 9 d. buvo pakeistos Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – 1999 m. gairės) (38). 1999 m. gairių 6.3 punkte teigiama, kad „valstybės narės privalo derinti savo pagalbos sanavimui ir restruktūrizavimui schemas, kurios liks galioti po 2000 m. birželio 30 d., kad po šios datos jos būtų suderintos su šiomis gairėmis“. Be to, „kad Komisija galėtų kontroliuoti derinimo procesą, valstybės narės iki 1999 m. gruodžio 31 d. privalo jai pateikti visų tokių schemų sąrašą. Po to ne vėliau kaip iki 2000 m. birželio 30 d. jos privalo Komisijai teikti pakankamai informacijos, kad ji galėtų patikrinti, ar tikrai schemos yra pakeistos pagal šias gaires“. |
| --- | --- |

(102)

1997 m. gairės 1999 m. spalio 9 d. buvo pakeistos Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – 1999 m. gairės) (38). 1999 m. gairių 6.3 punkte teigiama, kad „valstybės narės privalo derinti savo pagalbos sanavimui ir restruktūrizavimui schemas, kurios liks galioti po 2000 m. birželio 30 d., kad po šios datos jos būtų suderintos su šiomis gairėmis“. Be to, „kad Komisija galėtų kontroliuoti derinimo procesą, valstybės narės iki 1999 m. gruodžio 31 d. privalo jai pateikti visų tokių schemų sąrašą. Po to ne vėliau kaip iki 2000 m. birželio 30 d. jos privalo Komisijai teikti pakankamai informacijos, kad ji galėtų patikrinti, ar tikrai schemos yra pakeistos pagal šias gaires“.

| (103) | 1999 m. gairėse taip pat yra specialus skirsnis apie sunkumų patiriančių žemės ūkio įmonių restruktūrizavimą. Palyginti su 1997 m. gairėmis, šiame skirsnyje pateikta struktūrinio pajėgumų pertekliaus šiame sektoriuje apibrėžtis, apribota 99 konstatuojamosios dalies b punkte nurodyta išimtis, taikytina pirminio sektoriaus įmonėms (dėl to žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos subsektoriui automatiškai buvo taikomas pajėgumų mažinimo reikalavimas), ir nustatyta pagalbos teikimo tik vieną kartą sąlyga, reiškianti, kad restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik vieną kartą. |
| --- | --- |

(103)

1999 m. gairėse taip pat yra specialus skirsnis apie sunkumų patiriančių žemės ūkio įmonių restruktūrizavimą. Palyginti su 1997 m. gairėmis, šiame skirsnyje pateikta struktūrinio pajėgumų pertekliaus šiame sektoriuje apibrėžtis, apribota 99 konstatuojamosios dalies b punkte nurodyta išimtis, taikytina pirminio sektoriaus įmonėms (dėl to žemės ūkio produktų perdirbimo ir prekybos subsektoriui automatiškai buvo taikomas pajėgumų mažinimo reikalavimas), ir nustatyta pagalbos teikimo tik vieną kartą sąlyga, reiškianti, kad restruktūrizavimo pagalba gali būti teikiama tik vieną kartą.

| (104) | 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, kuria remdamasi Komisija būtų galėjusi nustatyti, ar pagalbos schema buvo pritaikyta taip, kad atitiktų šias nuostatas, ir ar aptariamu laikotarpiu suteikta pagalba atitinkamai buvo suteikta pagal susijusias 1999 m. gairių nuostatas, t. y. pateikus restruktūrizavimo planą, pagal kurį naikinami pajėgumai susidarius struktūriniam pajėgumų pertekliui, prireikus taikant 103 konstatuojamojoje dalyje nurodytą apribotąją išimtį ir remiantis pagalbos teikimo tik vieną kartą principu. |
| --- | --- |

(104)

2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, kuria remdamasi Komisija būtų galėjusi nustatyti, ar pagalbos schema buvo pritaikyta taip, kad atitiktų šias nuostatas, ir ar aptariamu laikotarpiu suteikta pagalba atitinkamai buvo suteikta pagal susijusias 1999 m. gairių nuostatas, t. y. pateikus restruktūrizavimo planą, pagal kurį naikinami pajėgumai susidarius struktūriniam pajėgumų pertekliui, prireikus taikant 103 konstatuojamojoje dalyje nurodytą apribotąją išimtį ir remiantis pagalbos teikimo tik vieną kartą principu.

ii)   Garantijos

| (105) | Kitas veiksnys, lėmęs Komisijos sprendimą pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, yra bet kokios garantijų forma teiktos pagalbos suderinamumo klausimas. Graikijos valdžios institucijos 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte pateikė įvairių pastabų (žr. 57 konstatuojamosios dalies c ir g punktus). Tačiau Komisija mano, kad dėl šių pastabų būtina pateikti tokias pastabas:






  a) | dėl c punkto – tai, kad garantijos buvo teikiamos griežtomis sąlygomis, dar nereiškia, kad nebuvo suteikta valstybės pagalba; veikiau priešingai – taisyklėse, kurios buvo taikomos aptariamos schemos įgyvendinimo laikotarpiu, kaip nustatyta 1989 m. balandžio 5 d. valstybėms narėms skirtame rašte Nr. SG(89) D/4328, 1989 m. spalio 12 d. rašte Nr. SG(89) D/12772 ir Komisijos pranešimo valstybėms narėms dėl EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių Komisijos direktyvos 80/723/EEB, skirtos gamybos sektorius valstybinėms įmonėms, (39) 5 straipsnio taikymo 38 punkte aiškiai nurodyta, kad „visoms garantijoms, kurias valstybė suteikia tiesiogiai arba deleguodama per finansų institucijas, [taikoma] EEB sutarties 92 straipsnio 1 dalis“ ir turi būti taikomos sąlygos, iš kurių viena galėtų būti įmonės bankroto paskelbimas. Nors pirmiau minėti raštai 2000 m. iš tiesų buvo pakeisti Komisijos pranešimu dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai, kuriame buvo nustatytos sąlygos, suteikiančios galimybę nustatyti, kada valstybės pagalba neteikiama, jokia Graikijos valdžios institucijų 2004 m. rugpjūčio 9 d. raštu pateikta informacija neįrodo, kad suteiktos garantijos atitiko šias sąlygas; |
| --- | --- | --- |

(105)

Kitas veiksnys, lėmęs Komisijos sprendimą pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, yra bet kokios garantijų forma teiktos pagalbos suderinamumo klausimas. Graikijos valdžios institucijos 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte pateikė įvairių pastabų (žr. 57 konstatuojamosios dalies c ir g punktus). Tačiau Komisija mano, kad dėl šių pastabų būtina pateikti tokias pastabas:

a)

dėl c punkto – tai, kad garantijos buvo teikiamos griežtomis sąlygomis, dar nereiškia, kad nebuvo suteikta valstybės pagalba; veikiau priešingai – taisyklėse, kurios buvo taikomos aptariamos schemos įgyvendinimo laikotarpiu, kaip nustatyta 1989 m. balandžio 5 d. valstybėms narėms skirtame rašte Nr. SG(89) D/4328, 1989 m. spalio 12 d. rašte Nr. SG(89) D/12772 ir Komisijos pranešimo valstybėms narėms dėl EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių Komisijos direktyvos 80/723/EEB, skirtos gamybos sektorius valstybinėms įmonėms, (39) 5 straipsnio taikymo 38 punkte aiškiai nurodyta, kad „visoms garantijoms, kurias valstybė suteikia tiesiogiai arba deleguodama per finansų institucijas, [taikoma] EEB sutarties 92 straipsnio 1 dalis“ ir turi būti taikomos sąlygos, iš kurių viena galėtų būti įmonės bankroto paskelbimas. Nors pirmiau minėti raštai 2000 m. iš tiesų buvo pakeisti Komisijos pranešimu dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai, kuriame buvo nustatytos sąlygos, suteikiančios galimybę nustatyti, kada valstybės pagalba neteikiama, jokia Graikijos valdžios institucijų 2004 m. rugpjūčio 9 d. raštu pateikta informacija neįrodo, kad suteiktos garantijos atitiko šias sąlygas;

| b) | net jeigu Graikijos valdžios institucijos būtų pateikusios informaciją, skirtą įrodyti, kad garantijos atitiko sąlygas, kuriomis laikoma, kad valstybės pagalba neteikiama, Komisija nebūtų galėjusi priimti šio pagrindimo net ir dėl tokios priežasties (iš daugelio), kad ši išimtis taikoma tik jeigu įmonės pagalbos gavėjos nepatiria finansinių sunkumų; |
| --- | --- |

b)

net jeigu Graikijos valdžios institucijos būtų pateikusios informaciją, skirtą įrodyti, kad garantijos atitiko sąlygas, kuriomis laikoma, kad valstybės pagalba neteikiama, Komisija nebūtų galėjusi priimti šio pagrindimo net ir dėl tokios priežasties (iš daugelio), kad ši išimtis taikoma tik jeigu įmonės pagalbos gavėjos nepatiria finansinių sunkumų;

| c) | dėl g punkto – tuo, kad garantija netaikoma tam tikriems įsipareigojimams, visiškai neįrodoma, kad buvo laikomasi visų sąlygų, kuriomis pagalba, gaunama suteikiant garantiją, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka; be to, reikia pripažinti, kad jokia kita Graikijos valdžios institucijų 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte pateikta informacija neįrodoma, kad šių sąlygų buvo laikomasi. |
| --- | --- |

c)

dėl g punkto – tuo, kad garantija netaikoma tam tikriems įsipareigojimams, visiškai neįrodoma, kad buvo laikomasi visų sąlygų, kuriomis pagalba, gaunama suteikiant garantiją, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka; be to, reikia pripažinti, kad jokia kita Graikijos valdžios institucijų 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte pateikta informacija neįrodoma, kad šių sąlygų buvo laikomasi.

| (106) | Todėl Komisija, išsiaiškinusi šias aplinkybes, mano, kad garantijos aptariamos schemos įgyvendinimo laikotarpiu buvo pagalbos teikimo įmonėms, kurios patiria sunkumų, priemonių paketo dalis, taigi šių priemonių suderinamumas yra susijęs su visu restruktūrizavimo procesu, dėl kurio, kaip jau pakankamai išsamiai nurodyta 94–104 konstatuojamosiose dalyse pateiktoje analizėje, Graikijos valdžios institucijos nepateikė pakankamai informacijos, kad išsklaidytų Komisijos abejones, išreikštas jai pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (šios išvados dėl garantijų lygiai taip pat galioja visoms trims šiame sprendime nurodytoms procedūroms ir visiems minėtiems sektoriams, išskyrus garantijas, numatytas 2000 m. gruodžio 18 d. ministro sprendimu Nr. 2/82257/0025, kuris, atsižvelgiant į taikytą gyvybingumo kriterijų (gyvybingumo prieš skolos restruktūrizavimą) bus išnagrinėtas atskirai). |
| --- | --- |

(106)

Todėl Komisija, išsiaiškinusi šias aplinkybes, mano, kad garantijos aptariamos schemos įgyvendinimo laikotarpiu buvo pagalbos teikimo įmonėms, kurios patiria sunkumų, priemonių paketo dalis, taigi šių priemonių suderinamumas yra susijęs su visu restruktūrizavimo procesu, dėl kurio, kaip jau pakankamai išsamiai nurodyta 94–104 konstatuojamosiose dalyse pateiktoje analizėje, Graikijos valdžios institucijos nepateikė pakankamai informacijos, kad išsklaidytų Komisijos abejones, išreikštas jai pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (šios išvados dėl garantijų lygiai taip pat galioja visoms trims šiame sprendime nurodytoms procedūroms ir visiems minėtiems sektoriams, išskyrus garantijas, numatytas 2000 m. gruodžio 18 d. ministro sprendimu Nr. 2/82257/0025, kuris, atsižvelgiant į taikytą gyvybingumo kriterijų (gyvybingumo prieš skolos restruktūrizavimą) bus išnagrinėtas atskirai).

| (107) | Nė vienas iš Graikijos valdžios institucijų 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte pateiktų įrodymų (taikyta palūkanų norma;, papildomų išlaidų susidarymas arba panašios pasekmės, susijusios su ministro sprendimais, kurie buvo sudėtinė schemos teisinio pagrindo dalis; palūkanų skaičiavimo dažnumas) nėra esminis pagrindas pakeisti pirmiau išdėstytą Komisijos poziciją. |
| --- | --- |

(107)

Nė vienas iš Graikijos valdžios institucijų 2004 m. rugpjūčio 9 d. rašte pateiktų įrodymų (taikyta palūkanų norma;, papildomų išlaidų susidarymas arba panašios pasekmės, susijusios su ministro sprendimais, kurie buvo sudėtinė schemos teisinio pagrindo dalis; palūkanų skaičiavimo dažnumas) nėra esminis pagrindas pakeisti pirmiau išdėstytą Komisijos poziciją.

| (108) | Kadangi Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija neišsklaido Komisijos abejonių, išreikštų jai pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, Komisijai tenka tik daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(108)

Kadangi Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija neišsklaido Komisijos abejonių, išreikštų jai pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, Komisijai tenka tik daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka.

b)   
  Ne žemės ūkio sektorius

| (109) | Kaip ir žemės ūkio sektoriaus atveju, Komisija privalo išnagrinėti aptariamą pagalbą atsižvelgdama į taisykles, taikytinas pagalbai sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. |
| --- | --- |

(109)

Kaip ir žemės ūkio sektoriaus atveju, Komisija privalo išnagrinėti aptariamą pagalbą atsižvelgdama į taisykles, taikytinas pagalbai sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti.

| (110) | Įsigaliojant Ministro įsakui Nr. 69836/B1461 (t. y. 1993 m. spalio 1 d.), aptariamos taisyklės buvo išdėstytos Aštuntojoje konkurencijos politikos ataskaitoje, konkrečiai – jos 177, 227 ir 228 punktuose. |
| --- | --- |

(110)

Įsigaliojant Ministro įsakui Nr. 69836/B1461 (t. y. 1993 m. spalio 1 d.), aptariamos taisyklės buvo išdėstytos Aštuntojoje konkurencijos politikos ataskaitoje, konkrečiai – jos 177, 227 ir 228 punktuose.

| (111) | Ataskaitos 177 punkte teigiama, kad nors ir gali prireikti sanavimo priemonių, suteiksiančių laiko parengti ilgalaikius sprendimus dėl įmonės patiriamų sunkumų, šiomis priemonėmis neturėtų būti atsisakoma būtino pajėgumų mažinimo, todėl jos turėtų būti taikomos tik kai yra reikalingos ūmioms socialinėms problemoms spręsti. |
| --- | --- |

(111)

Ataskaitos 177 punkte teigiama, kad nors ir gali prireikti sanavimo priemonių, suteiksiančių laiko parengti ilgalaikius sprendimus dėl įmonės patiriamų sunkumų, šiomis priemonėmis neturėtų būti atsisakoma būtino pajėgumų mažinimo, todėl jos turėtų būti taikomos tik kai yra reikalingos ūmioms socialinėms problemoms spręsti.

| (112) | Ataskaitos 227 punkte teigiama, kad sanavimo pagalba gali būti teikiama pagal Sutartį, jeigu ji yra susijusi su restruktūrizavimu, kuriuo siekiama atkurti susijusių įmonių ir (arba) regionų ilgalaikį gyvybingumą, ir jeigu ji gana apibrėžtai taikoma tam tikram regionui arba pramonės šakai, kad būtų galima įvertinti jos padarinius. |
| --- | --- |

(112)

Ataskaitos 227 punkte teigiama, kad sanavimo pagalba gali būti teikiama pagal Sutartį, jeigu ji yra susijusi su restruktūrizavimu, kuriuo siekiama atkurti susijusių įmonių ir (arba) regionų ilgalaikį gyvybingumą, ir jeigu ji gana apibrėžtai taikoma tam tikram regionui arba pramonės šakai, kad būtų galima įvertinti jos padarinius.

| (113) | Ataskaitos 228 punkte išsamiau paaiškinama Komisijos pozicija dėl sanavimo pagalbos ir apibrėžiama restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(113)

Ataskaitos 228 punkte išsamiau paaiškinama Komisijos pozicija dėl sanavimo pagalbos ir apibrėžiama restruktūrizavimo pagalba.

| (114) | Sanavimo pagalba turi būti:






  a) | susijusi su likvidumo gerinimu suteikiant paskolų garantijas arba paskolas taikant įprastas komercines palūkanų normas; |
| --- | --- | --- |

(114)

Sanavimo pagalba turi būti:

a)

susijusi su likvidumo gerinimu suteikiant paskolų garantijas arba paskolas taikant įprastas komercines palūkanų normas;

| b) | ne didesnė už sumą, kuri yra būtina norint užtikrinti įmonės veiklą, padengti darbo užmokesčio ir algų išlaidas ir apmokėti einamąsias išlaidas; |
| --- | --- |

b)

ne didesnė už sumą, kuri yra būtina norint užtikrinti įmonės veiklą, padengti darbo užmokesčio ir algų išlaidas ir apmokėti einamąsias išlaidas;

| c) | mokama tik tiek laiko (paprastai – šešis mėnesius), kiek reikia, kad būtų parengtos būtinos ir įmanomos įgyvendinti gaivinimo priemones; |
| --- | --- |

c)

mokama tik tiek laiko (paprastai – šešis mėnesius), kiek reikia, kad būtų parengtos būtinos ir įmanomos įgyvendinti gaivinimo priemones;

| d) | teikiama atsižvelgiant į didelius socialinius sunkumus, o įmonės veiklos išsaugojimas turi neturėti neigiamo poveikio pramonės padėčiai kitose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

d)

teikiama atsižvelgiant į didelius socialinius sunkumus, o įmonės veiklos išsaugojimas turi neturėti neigiamo poveikio pramonės padėčiai kitose valstybėse narėse.

| (115) | Be to, restruktūrizavimo pagalba turi būti teikiama tik griežtai laikantis sąlygos, kad būtų įgyvendinama patikima restruktūrizavimo ir (arba) pertvarkymo programa, tokia pagalba turi deramai bei veiksmingai padėti atkurti susijusios gamybos gyvybingumą, pagalbos intensyvumas ir suma turi būti tik tokie, kokie būtini, kad įmonė galėtų išlikti per neišvengiamą pereinamąjį laikotarpį iki tol, kai bus pradėta taikyti minėta programa, todėl susijęs laikotarpis turi būti neilgas, o parama turi būti palaipsniui mažinama. |
| --- | --- |

(115)

Be to, restruktūrizavimo pagalba turi būti teikiama tik griežtai laikantis sąlygos, kad būtų įgyvendinama patikima restruktūrizavimo ir (arba) pertvarkymo programa, tokia pagalba turi deramai bei veiksmingai padėti atkurti susijusios gamybos gyvybingumą, pagalbos intensyvumas ir suma turi būti tik tokie, kokie būtini, kad įmonė galėtų išlikti per neišvengiamą pereinamąjį laikotarpį iki tol, kai bus pradėta taikyti minėta programa, todėl susijęs laikotarpis turi būti neilgas, o parama turi būti palaipsniui mažinama.

| (116) | Šios sąlygos buvo pakeistos 1994 m. Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (40), įsigaliojusiomis 1994 m. gruodžio 23 d. (toliau – 1994 m. gairės), po to 1997 m. gairėmis, kurios įsigaliojo 1998 m. sausio 1 d., o tada 1999 m. gairėmis, pradėtomis taikyti nuo liepos 1 d., atsižvelgiant į prisitaikymo laikotarpį, kuris valstybėms narėms buvo pratęstas atsižvelgiant į pagalbos schemas (žr. 98 ir 102 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(116)

Šios sąlygos buvo pakeistos 1994 m. Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (40), įsigaliojusiomis 1994 m. gruodžio 23 d. (toliau – 1994 m. gairės), po to 1997 m. gairėmis, kurios įsigaliojo 1998 m. sausio 1 d., o tada 1999 m. gairėmis, pradėtomis taikyti nuo liepos 1 d., atsižvelgiant į prisitaikymo laikotarpį, kuris valstybėms narėms buvo pratęstas atsižvelgiant į pagalbos schemas (žr. 98 ir 102 konstatuojamąsias dalis).

| (117) | 1994 m. gairėse įtvirtinta Komisijos politika, susijusi su sanavimo pagalba (žr. 114 konstatuojamąją dalį) ir išsamiau apibrėžtas pateiktinų restruktūrizavimo planų turinys bei pasekmės (tikroviškomis prielaidomis pagrįsta gyvybingumo atkūrimo per pagrįstą laikotarpį perspektyva, padarinių konkurentams mažinimas, pagalbos teikimo tik vieną kartą principo deramas taikymas, pajėgumų mažinimas aptariamame sektoriuje susidarius struktūriniam pajėgumų pertekliui, pagalbos proporcingumas restruktūrizavimo išlaidoms ir naudai, atsižvelgiant ir į restruktūrizavimo socialines išlaidas). |
| --- | --- |

(117)

1994 m. gairėse įtvirtinta Komisijos politika, susijusi su sanavimo pagalba (žr. 114 konstatuojamąją dalį) ir išsamiau apibrėžtas pateiktinų restruktūrizavimo planų turinys bei pasekmės (tikroviškomis prielaidomis pagrįsta gyvybingumo atkūrimo per pagrįstą laikotarpį perspektyva, padarinių konkurentams mažinimas, pagalbos teikimo tik vieną kartą principo deramas taikymas, pajėgumų mažinimas aptariamame sektoriuje susidarius struktūriniam pajėgumų pertekliui, pagalbos proporcingumas restruktūrizavimo išlaidoms ir naudai, atsižvelgiant ir į restruktūrizavimo socialines išlaidas).

| (118) | Ne žemės ūkio sektorių atžvilgiu 1997 m. gairėse, parengtose atlikus reguliarią Komisijos politikos sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo politikos srityje peržiūrą, perteiktas 1994 m. gairių turinys. |
| --- | --- |

(118)

Ne žemės ūkio sektorių atžvilgiu 1997 m. gairėse, parengtose atlikus reguliarią Komisijos politikos sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo politikos srityje peržiūrą, perteiktas 1994 m. gairių turinys.

| (119) | 1999 m. gairėse sugriežtintos sanavimo pagalbos teikimo sąlygos, nustatant restruktūrizavimo plano pateikimo laikotarpį. Restruktūrizavimu srityje gairės yra griežtesnės MVĮ atžvilgiu, jose numatyta galimybė priverstinai mažinti pajėgumus, net jeigu sektoriuje nėra susidarę struktūrinio pajėgumų pertekliaus. |
| --- | --- |

(119)

1999 m. gairėse sugriežtintos sanavimo pagalbos teikimo sąlygos, nustatant restruktūrizavimo plano pateikimo laikotarpį. Restruktūrizavimu srityje gairės yra griežtesnės MVĮ atžvilgiu, jose numatyta galimybė priverstinai mažinti pajėgumus, net jeigu sektoriuje nėra susidarę struktūrinio pajėgumų pertekliaus.

| (120) | Kadangi Graikijos valdžios institucijų 2004 m. rugpjūčio 9 rašte pateikti paaiškinimai lygiai taikomi ir žemės ūkio, ir ne žemės ūkio sektoriams, Komisijai tenka daryti tik tokią pat išvadą, kokią ji yra padariusi dėl žemės ūkio sektoriaus, t. y. kad jokia Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija nesuteikia Komisijai galimybės nustatyti, ar buvo įgyvendintos 1994, 1997 ir 1999 m. gairėse nustatytos įvairios sąlygos (pvz., viena iš priežasčių yra ta, kad nėra jokių įrodymų, kad įmonės pagalbos gavėjos būtų pateikusios restruktūrizavimo planą, kuriame būtų nurodytos būtinosios kompensacinės priemonės). Ši išvada vienodai taikoma visų Aštuntojoje konkurencijos politikos ataskaitoje išdėstytų nuostatų laikymuisi. |
| --- | --- |

(120)

Kadangi Graikijos valdžios institucijų 2004 m. rugpjūčio 9 rašte pateikti paaiškinimai lygiai taikomi ir žemės ūkio, ir ne žemės ūkio sektoriams, Komisijai tenka daryti tik tokią pat išvadą, kokią ji yra padariusi dėl žemės ūkio sektoriaus, t. y. kad jokia Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija nesuteikia Komisijai galimybės nustatyti, ar buvo įgyvendintos 1994, 1997 ir 1999 m. gairėse nustatytos įvairios sąlygos (pvz., viena iš priežasčių yra ta, kad nėra jokių įrodymų, kad įmonės pagalbos gavėjos būtų pateikusios restruktūrizavimo planą, kuriame būtų nurodytos būtinosios kompensacinės priemonės). Ši išvada vienodai taikoma visų Aštuntojoje konkurencijos politikos ataskaitoje išdėstytų nuostatų laikymuisi.

| (121) | Neturėdama įrodymų, kad buvo laikomasi pirmiau minėtų nuostatų, Komisija negali daryti išvados, kad pagalba buvo suteikta pateikus restruktūrizavimo planą, kuriame būtų pateikta visa įvairiomis pirmiau minėtomis taisyklėmis reikalaujama informacija (pirmiausia – tikroviškomis prielaidomis pagrįsta gyvybingumo atkūrimo per pagrįstą laikotarpį perspektyva, padarinių konkurentams mažinimas, pagalbos teikimo tik vieną kartą principo deramas paisymas, pajėgumų mažinimas aptariamame sektoriuje susidarius struktūriniam pajėgumų pertekliui, pagalbos proporcingumas restruktūrizavimo išlaidoms ir naudai, atsižvelgiant ir į restruktūrizavimo socialines išlaidas). Todėl abejonės, kurias Komisija išreiškė pradėjusi Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, išlieka, ir Komisijai tenka tik daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(121)

Neturėdama įrodymų, kad buvo laikomasi pirmiau minėtų nuostatų, Komisija negali daryti išvados, kad pagalba buvo suteikta pateikus restruktūrizavimo planą, kuriame būtų pateikta visa įvairiomis pirmiau minėtomis taisyklėmis reikalaujama informacija (pirmiausia – tikroviškomis prielaidomis pagrįsta gyvybingumo atkūrimo per pagrįstą laikotarpį perspektyva, padarinių konkurentams mažinimas, pagalbos teikimo tik vieną kartą principo deramas paisymas, pajėgumų mažinimas aptariamame sektoriuje susidarius struktūriniam pajėgumų pertekliui, pagalbos proporcingumas restruktūrizavimo išlaidoms ir naudai, atsižvelgiant ir į restruktūrizavimo socialines išlaidas). Todėl abejonės, kurias Komisija išreiškė pradėjusi Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, išlieka, ir Komisijai tenka tik daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka.

V.II.2.   PAGALBA FLORINOS IR KILKIO NOMŲ ĮMONĖMS, NAGRINĖTA PRADĖJUS ANTRĄJĄ PROCEDŪRĄ

a)   
  Žemės ūkio sektorius

| (122) | 2005 m. rugpjūčio 18 d. rašte Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad pagrindinis sprendimas, kuriuo reglamentuojamas pagalbos teikimas (Ministro sprendimas Nr. 66336/B.1398/1993), buvo skirtas pramonės ir amatų įmonėms ir kad nė viena iš jo nuostatų nebuvo susijusi su žemės ūkio įmonėmis. |
| --- | --- |

(122)

2005 m. rugpjūčio 18 d. rašte Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad pagrindinis sprendimas, kuriuo reglamentuojamas pagalbos teikimas (Ministro sprendimas Nr. 66336/B.1398/1993), buvo skirtas pramonės ir amatų įmonėms ir kad nė viena iš jo nuostatų nebuvo susijusi su žemės ūkio įmonėmis.

| (123) | atsižvelgdama į šią informaciją Komisija mano, kad atitinkamai nėra reikalo nagrinėti aptariamą schemą pagal žemės ūkio sektoriui taikytas valstybės pagalbos taisykles, galiojusias tuo metu, kai buvo teikiama pagalba. |
| --- | --- |

(123)

atsižvelgdama į šią informaciją Komisija mano, kad atitinkamai nėra reikalo nagrinėti aptariamą schemą pagal žemės ūkio sektoriui taikytas valstybės pagalbos taisykles, galiojusias tuo metu, kai buvo teikiama pagalba.

b)   
  Ne žemės ūkio sektorius

| (124) | Pradėdama procedūrą Komisija nusprendė, kad schema buvo skirta įmonėms, kurios patiria sunkumų, nes Ministro sprendime Nr. 66336/B.1398/1993 buvo nustatyta, kad įmonės po restruktūrizavimo privalo išlikti gyvybingos (tačiau vien dėl to nebuvo atmestina galimybė, kad įmonės galėjo jau turėti sunkumų, kai joms buvo leista taikyti pagalbos schemą), todėl ji privalo išnagrinėti aptariamos pagalbos suderinamumą atsižvelgdama į sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisykles, galiojusias tuo metu, kai buvo teikiama pagalba. |
| --- | --- |

(124)

Pradėdama procedūrą Komisija nusprendė, kad schema buvo skirta įmonėms, kurios patiria sunkumų, nes Ministro sprendime Nr. 66336/B.1398/1993 buvo nustatyta, kad įmonės po restruktūrizavimo privalo išlikti gyvybingos (tačiau vien dėl to nebuvo atmestina galimybė, kad įmonės galėjo jau turėti sunkumų, kai joms buvo leista taikyti pagalbos schemą), todėl ji privalo išnagrinėti aptariamos pagalbos suderinamumą atsižvelgdama į sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisykles, galiojusias tuo metu, kai buvo teikiama pagalba.

| (125) | Sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklės, galiojusios suteikiant aptariamą pagalbą, chronologine tvarka buvo tokios: Aštuntosios konkurencijos politikos ataskaitos 177, 227 ir 228 punktų nuostatos, 1994 m. gairės ir 1997 m. gairės. |
| --- | --- |

(125)

Sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklės, galiojusios suteikiant aptariamą pagalbą, chronologine tvarka buvo tokios: Aštuntosios konkurencijos politikos ataskaitos 177, 227 ir 228 punktų nuostatos, 1994 m. gairės ir 1997 m. gairės.

| (126) | Dėl Aštuntosios konkurencijos politikos ataskaitos 177, 227 ir 228 punktų nuostatų ir 1994, 1997 ir 1999 m. gairių laikymosi Graikijos valdžios institucijų 2005 m. rugpjūčio 18 d. rašte pateikti paaiškinimai yra tokie pat, kokie buvo pateikti siekiant pagrįsti pagalbos teikimą Kastorijos ir Eubojos nomams (57 konstatuojamosios dalies a–f punktuose išsamiai išdėstyti Graikijos valdžios institucijų įrodymai yra tokie pat, kokie yra išdėstyti 56 konstatuojamosios dalies a–e punktuose). Todėl 110–121 konstatuojamosiose dalyse pateikta Komisijos analizė taikytina ir šiuo atveju, o tai reiškia, kad Komisijos abejonės, išreikštos jai pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, nebuvo išsklaidytos ir kad Komisija gali daryti tik tokią išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(126)

Dėl Aštuntosios konkurencijos politikos ataskaitos 177, 227 ir 228 punktų nuostatų ir 1994, 1997 ir 1999 m. gairių laikymosi Graikijos valdžios institucijų 2005 m. rugpjūčio 18 d. rašte pateikti paaiškinimai yra tokie pat, kokie buvo pateikti siekiant pagrįsti pagalbos teikimą Kastorijos ir Eubojos nomams (57 konstatuojamosios dalies a–f punktuose išsamiai išdėstyti Graikijos valdžios institucijų įrodymai yra tokie pat, kokie yra išdėstyti 56 konstatuojamosios dalies a–e punktuose). Todėl 110–121 konstatuojamosiose dalyse pateikta Komisijos analizė taikytina ir šiuo atveju, o tai reiškia, kad Komisijos abejonės, išreikštos jai pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, nebuvo išsklaidytos ir kad Komisija gali daryti tik tokią išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka.

| (127) | 2005 m. rugpjūčio 18 d. rašte Graikijos valdžios institucijos taip pat siekė pagrįsti aptariamą pagalbą remdamosi tuo, kad Florinos ir Kilkio nomai turi bendrą sieną su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija ir kad vietos įmonės labai nukentėjo dėl nestabilumo ir karo padėties tame regione. |
| --- | --- |

(127)

2005 m. rugpjūčio 18 d. rašte Graikijos valdžios institucijos taip pat siekė pagrįsti aptariamą pagalbą remdamosi tuo, kad Florinos ir Kilkio nomai turi bendrą sieną su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija ir kad vietos įmonės labai nukentėjo dėl nestabilumo ir karo padėties tame regione.

| (128) | Remiantis ypatingomis aplinkybėmis būtų buvę galima taikyti Sutarties 107 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kurį pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti yra suderinama su vidaus rinka. Tačiau Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokių įrodymų, kad, kaip jos teigia, šių dviejų nomų įmonės būtų patyrusios sunkumų, arba įrodymų, kuriais remiantis būtų galima šiuos sunkumus susieti su nestabilumu regione dėl įvykių Jugoslavijoje. Be to, Komisija neturi jokios informacijos, kuri rodytų, kad Graikijos valdžios institucijų nurodyti įvykiai schemos galiojimo laikotarpiu būtų galėję turėti poveikio apibūdintiems padariniams. Be visų išvardytų dalykų Komisijai kelia nuostabą, kodėl schema buvo taikoma tik tam tikriems šių dviejų nomų ekonomikos sektoriams, nors nurodytieji įvykiai, logiškai mąstant, turėjo turėti poveikio visoms vietos įmonėms, kad ir kokiame sektoriuje jos būtų veikusios. |
| --- | --- |

(128)

Remiantis ypatingomis aplinkybėmis būtų buvę galima taikyti Sutarties 107 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kurį pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti yra suderinama su vidaus rinka. Tačiau Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokių įrodymų, kad, kaip jos teigia, šių dviejų nomų įmonės būtų patyrusios sunkumų, arba įrodymų, kuriais remiantis būtų galima šiuos sunkumus susieti su nestabilumu regione dėl įvykių Jugoslavijoje. Be to, Komisija neturi jokios informacijos, kuri rodytų, kad Graikijos valdžios institucijų nurodyti įvykiai schemos galiojimo laikotarpiu būtų galėję turėti poveikio apibūdintiems padariniams. Be visų išvardytų dalykų Komisijai kelia nuostabą, kodėl schema buvo taikoma tik tam tikriems šių dviejų nomų ekonomikos sektoriams, nors nurodytieji įvykiai, logiškai mąstant, turėjo turėti poveikio visoms vietos įmonėms, kad ir kokiame sektoriuje jos būtų veikusios.

| (129) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija nemato priežasčių, dėl kurių aptariamai pagalbos schemai būtų galima taikyti Sutarties 107 straipsnio 2 dalies b punktą. Todėl Komisijai ir vėl tenka tik daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(129)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija nemato priežasčių, dėl kurių aptariamai pagalbos schemai būtų galima taikyti Sutarties 107 straipsnio 2 dalies b punktą. Todėl Komisijai ir vėl tenka tik daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka.

V.II.3.   RODOPĖS, EVRO, KSANTĖS, LESBO, SAMO, CHIJO IR DODEKANESO NOMUOSE TEIKTA PAGALBA, NAGRINĖTA PRADĖJUS TREČIĄJĄ PROCEDŪRĄ

| (130) | Atsižvelgiant į tai, kad, remdamasi turima informacija, Komisija sprendime pradėti procedūrą nurodė, kad neįmanoma nustatyti, ar minėtieji du 1989 m. ministro sprendimai ir vėlesni sprendimai (išsamiai aprašyti 50–52 konstatuojamosiose dalyse) buvo atskira pagalbos schema ar sudėtinė bendros sistemos, kuri buvo nagrinėjama per įvairias pradėtas procedūras, dalis; kadangi Graikijos valdžios institucijų 2006 m. gegužės 10 d. rašte nepateikta jokių su tuo susijusių paaiškinimų, nagrinėjamais ministro sprendimais numatytos pagalbos suderinamumas su vidaus rinka bus vertinamas atskirai. 2000 m. gruodžio 18 d. Ministro sprendimu Nr. 2/82257/0025 (žr. 49 konstatuojamąją dalį) numatytos garantijos taip pat bus nagrinėjamos atskirai, nes šiame sprendime nustatyta, kad įmonės pagalbos gavėjos turi būti gyvybingos, bet ne tik po restruktūrizavimo, kaip kitais čia nurodytais atvejais. |
| --- | --- |

(130)

Atsižvelgiant į tai, kad, remdamasi turima informacija, Komisija sprendime pradėti procedūrą nurodė, kad neįmanoma nustatyti, ar minėtieji du 1989 m. ministro sprendimai ir vėlesni sprendimai (išsamiai aprašyti 50–52 konstatuojamosiose dalyse) buvo atskira pagalbos schema ar sudėtinė bendros sistemos, kuri buvo nagrinėjama per įvairias pradėtas procedūras, dalis; kadangi Graikijos valdžios institucijų 2006 m. gegužės 10 d. rašte nepateikta jokių su tuo susijusių paaiškinimų, nagrinėjamais ministro sprendimais numatytos pagalbos suderinamumas su vidaus rinka bus vertinamas atskirai. 2000 m. gruodžio 18 d. Ministro sprendimu Nr. 2/82257/0025 (žr. 49 konstatuojamąją dalį) numatytos garantijos taip pat bus nagrinėjamos atskirai, nes šiame sprendime nustatyta, kad įmonės pagalbos gavėjos turi būti gyvybingos, bet ne tik po restruktūrizavimo, kaip kitais čia nurodytais atvejais.

| (131) | 44–52 konstatuojamosiose dalyse nurodytų ministro sprendimų analizė bus sudaryta iš dviejų pagrindinių dalių – žemės ūkio sektoriaus ir ne žemės ūkio sektoriaus analizės, kaip ir per pirmąsias dvi procedūras nagrinėtų schemų atveju, o ne žemės ūkio sektoriaus analizė bus padalyta į kelias sudėtines dalis: a) pramonės, viešbučių ir amatų sektorių analizę ir b) laivybos sektoriaus analizę. Akmens anglių gavybos sektorius, kuris taip pat buvo nagrinėjamas pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, čia nebus nagrinėjamas, nes, kaip Graikijos valdžios institucijos paaiškino 2011 m. kovo 15 ir 29 d. raštuose, atitinkama gavybos veikla buvo susijusi su marmuru ir akmeniu, o tai reiškia, kad šią veiklą vykdančioms įmonėms taikytina pramonės sektoriaus analizė. |
| --- | --- |

(131)

44–52 konstatuojamosiose dalyse nurodytų ministro sprendimų analizė bus sudaryta iš dviejų pagrindinių dalių – žemės ūkio sektoriaus ir ne žemės ūkio sektoriaus analizės, kaip ir per pirmąsias dvi procedūras nagrinėtų schemų atveju, o ne žemės ūkio sektoriaus analizė bus padalyta į kelias sudėtines dalis: a) pramonės, viešbučių ir amatų sektorių analizę ir b) laivybos sektoriaus analizę. Akmens anglių gavybos sektorius, kuris taip pat buvo nagrinėjamas pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, čia nebus nagrinėjamas, nes, kaip Graikijos valdžios institucijos paaiškino 2011 m. kovo 15 ir 29 d. raštuose, atitinkama gavybos veikla buvo susijusi su marmuru ir akmeniu, o tai reiškia, kad šią veiklą vykdančioms įmonėms taikytina pramonės sektoriaus analizė.

a)   
  Žemės ūkio sektorius

| (132) | Komisija privalo išnagrinėti schemą atsižvelgdama į valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti taisykles, taikytinas tada, kai buvo teikiama pagalba. |
| --- | --- |

(132)

Komisija privalo išnagrinėti schemą atsižvelgdama į valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti taisykles, taikytinas tada, kai buvo teikiama pagalba.

| (133) | Žemės ūkio sektoriui atitinkamos taikytinos taisyklės buvo nustatytos 90 ir 98–103 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi aptariamos schemos taikymo laikotarpis baigėsi 2005 m. gruodžio 31 d., į taikytinų teisės aktų sąrašą turėtų būti įtrauktos 2004 m. Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (41) (toliau – 2004 m. gairės); 2004 m. gairės įsigaliojo 2004 m. spalio 10 d., ir jomis buvo sugriežtintos sąlygos, nustatytos 1999 m. gairėse (pažymėtina, jog įvirtinta, kad pagalbos gavėjo įnašas į restruktūrizavimą turi būti realus ir teikiamas be pagalbos). Be to, atsižvelgiant į pagalbos gavėjų pobūdį (pramoninės gyvulininkystės įmonės ir pienininkystės ūkiai), yra pagrindo manyti, kad schema galėjo būti taikoma ir pirminei gamybai (tik gyvulių auginimui), ir perdirbimui ir (arba) prekybai (pvz., ūkiams, kuriuose yra perdirbimo įrenginiai). |
| --- | --- |

(133)

Žemės ūkio sektoriui atitinkamos taikytinos taisyklės buvo nustatytos 90 ir 98–103 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi aptariamos schemos taikymo laikotarpis baigėsi 2005 m. gruodžio 31 d., į taikytinų teisės aktų sąrašą turėtų būti įtrauktos 2004 m. Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (41) (toliau – 2004 m. gairės); 2004 m. gairės įsigaliojo 2004 m. spalio 10 d., ir jomis buvo sugriežtintos sąlygos, nustatytos 1999 m. gairėse (pažymėtina, jog įvirtinta, kad pagalbos gavėjo įnašas į restruktūrizavimą turi būti realus ir teikiamas be pagalbos). Be to, atsižvelgiant į pagalbos gavėjų pobūdį (pramoninės gyvulininkystės įmonės ir pienininkystės ūkiai), yra pagrindo manyti, kad schema galėjo būti taikoma ir pirminei gamybai (tik gyvulių auginimui), ir perdirbimui ir (arba) prekybai (pvz., ūkiams, kuriuose yra perdirbimo įrenginiai).

| (134) | Dėl pačių sąlygų laikymosi Komisija daro išvadą, kad 1994 m. sausio 13 d. Ministro sprendimu Nr. 1648/B22 ir vėlesniais jo pakeitimais buvo numatytas paskolų, kurios galėjo būti naudojamos investicijoms arba apyvartiniam kapitalui, restruktūrizavimas. |
| --- | --- |

(134)

Dėl pačių sąlygų laikymosi Komisija daro išvadą, kad 1994 m. sausio 13 d. Ministro sprendimu Nr. 1648/B22 ir vėlesniais jo pakeitimais buvo numatytas paskolų, kurios galėjo būti naudojamos investicijoms arba apyvartiniam kapitalui, restruktūrizavimas.

| (135) | Dėl paskolų, kurios buvo susijusios su investicijomis, restruktūrizavimo Graikijos valdžios institucijos 2006 m. gegužės 10 d. rašte nepateikė informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų įsitikinti, kad restruktūrizuoto paskolos iš tikrųjų buvo susijusios su investicijomis, kurios jau buvo padarytos. Todėl Komisija negali daryti išvados, kad buvo laikomasi 90 konstatuojamosios dalies a punkte nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

(135)

Dėl paskolų, kurios buvo susijusios su investicijomis, restruktūrizavimo Graikijos valdžios institucijos 2006 m. gegužės 10 d. rašte nepateikė informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų įsitikinti, kad restruktūrizuoto paskolos iš tikrųjų buvo susijusios su investicijomis, kurios jau buvo padarytos. Todėl Komisija negali daryti išvados, kad buvo laikomasi 90 konstatuojamosios dalies a punkte nustatytos sąlygos.

| (136) | Atitinkamai Komisija, remdamasi turima informacija, negali daryti tvirtos išvados, kad buvo visiškai laikomasi 90 konstatuojamosios dalies b punkte nustatytos sąlygos, nes 2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikija apie tai nepateikė jokios išsamesnės informacijos. |
| --- | --- |

(136)

Atitinkamai Komisija, remdamasi turima informacija, negali daryti tvirtos išvados, kad buvo visiškai laikomasi 90 konstatuojamosios dalies b punkte nustatytos sąlygos, nes 2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikija apie tai nepateikė jokios išsamesnės informacijos.

| (137) | Dėl 90 konstatuojamosios dalies c punkte nustatyto reikalavimo Komisija daro išvadą, kad antrosios alternatyvios sąlygos buvo laikomasi, nes įmonės pagalbos gavėjos po restruktūrizavimo turėjo būti gyvybingos, remiantis bankų atliktu vertinimu. |
| --- | --- |

(137)

Dėl 90 konstatuojamosios dalies c punkte nustatyto reikalavimo Komisija daro išvadą, kad antrosios alternatyvios sąlygos buvo laikomasi, nes įmonės pagalbos gavėjos po restruktūrizavimo turėjo būti gyvybingos, remiantis bankų atliktu vertinimu.

| (138) | Apyvartiniam kapitalui formuoti panaudotų paskolų restruktūrizavimo atžvilgiu aptariama schema negalėjo būti taikoma laikantis visų 90 konstatuojamojoje dalyje nustatytų sąlygų, nes pagal pirmąjį reikalavimą (90 konstatuojamosios dalies a punktas) aiškiai nurodoma, kad paskolos turi būti susijusios su investicijomis. |
| --- | --- |

(138)

Apyvartiniam kapitalui formuoti panaudotų paskolų restruktūrizavimo atžvilgiu aptariama schema negalėjo būti taikoma laikantis visų 90 konstatuojamojoje dalyje nustatytų sąlygų, nes pagal pirmąjį reikalavimą (90 konstatuojamosios dalies a punktas) aiškiai nurodoma, kad paskolos turi būti susijusios su investicijomis.

| (139) | Pagalbos, suteiktos nuo 1998 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gairių įsigaliojimo, atžvilgiu 98–104 konstatuojamosiose dalyse atlikta analizė taip pat taikytina šio atvejo esmei, nes 2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikija nepateikė jokios informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų įsitikinti, kad norint gauti aptariamą pagalbą buvo teikiamas restruktūrizavimo planas ir užtikrinamas privalomas įnašas. |
| --- | --- |

(139)

Pagalbos, suteiktos nuo 1998 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gairių įsigaliojimo, atžvilgiu 98–104 konstatuojamosiose dalyse atlikta analizė taip pat taikytina šio atvejo esmei, nes 2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikija nepateikė jokios informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų įsitikinti, kad norint gauti aptariamą pagalbą buvo teikiamas restruktūrizavimo planas ir užtikrinamas privalomas įnašas.

| (140) | Galiausiai dėl pagalbos, suteiktos nuo 2004 m. gairių įsigaliojimo dienos, Komisija gali tik pažymėti, kad 2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikija nepateikė jokių duomenų, kuriais remdamasi Komisija galėtų įsitikinti, kad norint gauti aptariamą pagalbą buvo teikiamas restruktūrizavimo planas ir užtikrinamas privalomas įnašas. Todėl ji negali išsklaidyti visų abejonių, išreikštų jai pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, taigi yra priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(140)

Galiausiai dėl pagalbos, suteiktos nuo 2004 m. gairių įsigaliojimo dienos, Komisija gali tik pažymėti, kad 2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikija nepateikė jokių duomenų, kuriais remdamasi Komisija galėtų įsitikinti, kad norint gauti aptariamą pagalbą buvo teikiamas restruktūrizavimo planas ir užtikrinamas privalomas įnašas. Todėl ji negali išsklaidyti visų abejonių, išreikštų jai pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, taigi yra priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka.

| (141) | 2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikijos valdžios institucijos siekė aptariamą pagalbą pateisinti tuo, kad kaimyniniuose regionuose vyko karas. Graikija laikėsi nuomonės, kad dėl susidariusių aplinkybių pagalbai buvo galima taikyti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose nustatytą išimtį (plg. su 59 konstatuojamosios dalies a punktu). |
| --- | --- |

(141)

2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikijos valdžios institucijos siekė aptariamą pagalbą pateisinti tuo, kad kaimyniniuose regionuose vyko karas. Graikija laikėsi nuomonės, kad dėl susidariusių aplinkybių pagalbai buvo galima taikyti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose nustatytą išimtį (plg. su 59 konstatuojamosios dalies a punktu).

| (142) | Komisijai šis argumentas yra nepriimtinas dėl kelių priežasčių:






  a) | reglamentavimo požiūriu konfliktas laikomas ypatingu įvykiu, kuriam taikomas Sutarties 107 straipsnio 2 dalies b punktas, pagal kurį pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti yra suderinama su vidaus rinka; |
| --- | --- | --- |

(142)

Komisijai šis argumentas yra nepriimtinas dėl kelių priežasčių:

a)

reglamentavimo požiūriu konfliktas laikomas ypatingu įvykiu, kuriam taikomas Sutarties 107 straipsnio 2 dalies b punktas, pagal kurį pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti yra suderinama su vidaus rinka;

| b) | žemės ūkio sektoriuje pagalbos priemonių suderinamumas vertinamas atsižvelgiant į išimtį, numatytą Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkte, kuriame nustatyta, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų ir todėl neprieštarauja bendram interesui, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, o ne remiantis 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta išimtimi, pagal kurią nustatyta, kad pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, taip pat ir 349 straipsnyje (42) nurodytų regionų, atsižvelgiant į jų struktūrinę, ekonominę ir socialinę padėtį, ekonominei plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka; |
| --- | --- |

b)

žemės ūkio sektoriuje pagalbos priemonių suderinamumas vertinamas atsižvelgiant į išimtį, numatytą Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkte, kuriame nustatyta, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų ir todėl neprieštarauja bendram interesui, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, o ne remiantis 107 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta išimtimi, pagal kurią nustatyta, kad pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, taip pat ir 349 straipsnyje (42) nurodytų regionų, atsižvelgiant į jų struktūrinę, ekonominę ir socialinę padėtį, ekonominei plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka;

| c) | kad būtų galima taikyti šią leidžiančią nukrypti nuostatą, reikėtų, kad pagalba būtų teikiama laikantis taisyklių, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti; kaip įrodyta pirmiau, taip nebuvo. |
| --- | --- |

c)

kad būtų galima taikyti šią leidžiančią nukrypti nuostatą, reikėtų, kad pagalba būtų teikiama laikantis taisyklių, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti; kaip įrodyta pirmiau, taip nebuvo.

| (143) | Komisija negali patikimai nustatyti, ar taikytinas 107 straipsnio 2 dalies b punktas, dėl šių priežasčių:






  a) | 2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikija teisingai nurodė, kad schemos taikymo laikotarpiu visas ir vienam gyventojui tenkantis BVP aptariamuose nomuose buvo labai mažas, palyginti su kitais šalies regionais, tačiau taip pat nurodė, kad tuo pačiu laikotarpiu buvo užregistruotas BVP augimas, o tai rodo, kad karas kaimyniniuose regionuose neturėjo labai didelio poveikio susijusių zonų ekonomikai; |
| --- | --- | --- |

(143)

Komisija negali patikimai nustatyti, ar taikytinas 107 straipsnio 2 dalies b punktas, dėl šių priežasčių:

a)

2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikija teisingai nurodė, kad schemos taikymo laikotarpiu visas ir vienam gyventojui tenkantis BVP aptariamuose nomuose buvo labai mažas, palyginti su kitais šalies regionais, tačiau taip pat nurodė, kad tuo pačiu laikotarpiu buvo užregistruotas BVP augimas, o tai rodo, kad karas kaimyniniuose regionuose neturėjo labai didelio poveikio susijusių zonų ekonomikai;

| b) | kaip matyti iš schemos teisinio pagrindo aprašymo, praėjus beveik dešimčiai metų nuo karo veiksmų pabaigos kaimyniniuose regionuose, schema buvo iš dalies pakeista; todėl negalima manyti, kad Graikija buvo priversta imtis intervencinių priemonių dėl karo padėties kaimyniniuose regionuose ir kad atitinkamai būta priežastinio ryšio tarp šios padėties ir įmonių patiriamų sunkumų (šiai pastabai pagrįsti pakanka vienintelio pavyzdžio: 48 konstatuojamojoje dalyje nurodytas 2004 m. sausio 28 d. ministro sprendimas Nr. 2/64046/0025/2003 taikomas paskoloms, kurios pramonės įmonių (kitaip tariant – galbūt ir pramoninės gyvulininkystės įmonių) galėjo būti paimtos iki 2004 m. gruodžio 31 d.). |
| --- | --- |

b)

kaip matyti iš schemos teisinio pagrindo aprašymo, praėjus beveik dešimčiai metų nuo karo veiksmų pabaigos kaimyniniuose regionuose, schema buvo iš dalies pakeista; todėl negalima manyti, kad Graikija buvo priversta imtis intervencinių priemonių dėl karo padėties kaimyniniuose regionuose ir kad atitinkamai būta priežastinio ryšio tarp šios padėties ir įmonių patiriamų sunkumų (šiai pastabai pagrįsti pakanka vienintelio pavyzdžio: 48 konstatuojamojoje dalyje nurodytas 2004 m. sausio 28 d. ministro sprendimas Nr. 2/64046/0025/2003 taikomas paskoloms, kurios pramonės įmonių (kitaip tariant – galbūt ir pramoninės gyvulininkystės įmonių) galėjo būti paimtos iki 2004 m. gruodžio 31 d.).

| (144) | Dėl kitų pastabų, kurias Graikijos valdžios institucijos pateikė 2006 m. gegužės 10 d. rašte, Komisija pabrėžia (šios pastabos, išskyrus pateiktas b punkte, taikomos ir visiems kitiems sektoriams, nurodytiems pradėjus procedūrą):






  a) | problemų, pvz., vietos rinkų dinamiškumo trūkumo arba paklausos sumažėjimo, negalima išspręsti teikiant pagalbą įmonėms, kurios patiria sunkumų, jeigu netaikomas restruktūrizavimas. Tinkamesnės pagalbos priemonės yra struktūrinės priemonės; |
| --- | --- | --- |

(144)

Dėl kitų pastabų, kurias Graikijos valdžios institucijos pateikė 2006 m. gegužės 10 d. rašte, Komisija pabrėžia (šios pastabos, išskyrus pateiktas b punkte, taikomos ir visiems kitiems sektoriams, nurodytiems pradėjus procedūrą):

a)

problemų, pvz., vietos rinkų dinamiškumo trūkumo arba paklausos sumažėjimo, negalima išspręsti teikiant pagalbą įmonėms, kurios patiria sunkumų, jeigu netaikomas restruktūrizavimas. Tinkamesnės pagalbos priemonės yra struktūrinės priemonės;

| b) | tai, kokią dalį visos Graikijos produkcijoje sudaro aptariamų nomų mėsos produkcija, niekaip nesusiję su konkurencijos iškraipymo teikiant pagalbą ne pagal nustatytą teisinę sistemą rizika (šiuo atveju pagalba įmonėms, kurios patiria sunkumų, suteikta neturint restruktūrizavimo plano); remiantis Teisingumo Teismo praktika, jeigu valstybės narės finansine pagalba sustiprinama įmonės padėtis konkurentų atžvilgiu (tai yra šios bylos esmė), tokia pagalba gali suteikti konkurencinį pranašumą prieš kitas įmones, kurioms pagalba neteikiama (43); |
| --- | --- |

b)

tai, kokią dalį visos Graikijos produkcijoje sudaro aptariamų nomų mėsos produkcija, niekaip nesusiję su konkurencijos iškraipymo teikiant pagalbą ne pagal nustatytą teisinę sistemą rizika (šiuo atveju pagalba įmonėms, kurios patiria sunkumų, suteikta neturint restruktūrizavimo plano); remiantis Teisingumo Teismo praktika, jeigu valstybės narės finansine pagalba sustiprinama įmonės padėtis konkurentų atžvilgiu (tai yra šios bylos esmė), tokia pagalba gali suteikti konkurencinį pranašumą prieš kitas įmones, kurioms pagalba neteikiama (43);

| c) | įmonių gyvybingumo, kaip jis apibrėžiamas minėtuose dviejuose 1989 m. ministro sprendimuose, klausimas šiame sprendime bus išnagrinėtas vėliau; |
| --- | --- |

c)

įmonių gyvybingumo, kaip jis apibrėžiamas minėtuose dviejuose 1989 m. ministro sprendimuose, klausimas šiame sprendime bus išnagrinėtas vėliau;

| d) | argumentas, kad pagal Įstatymą Nr. 128/75 atidaryta sąskaita nebuvo valstybės ištekliai, išnagrinėtas 82 konstatuojamosios dalies d punkte. |
| --- | --- |

d)

argumentas, kad pagal Įstatymą Nr. 128/75 atidaryta sąskaita nebuvo valstybės ištekliai, išnagrinėtas 82 konstatuojamosios dalies d punkte.

| (145) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija yra priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(145)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija yra priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka.

b)   
  Pramonės, amatų ir viešbučių sektoriai

| (146) | Komisija privalo išnagrinėti aptariamą schemą atsižvelgdama į taisykles, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. |
| --- | --- |

(146)

Komisija privalo išnagrinėti aptariamą schemą atsižvelgdama į taisykles, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti.

| (147) | Kaip ir pagalbos atveju, nagrinėtu pagal pirmąsias dvi procedūras, sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklės, galiojusios, kai buvo teikiama aptariama pagalba, chronologine tvarka buvo tokios: Aštuntosios konkurencijos politikos ataskaitos 177, 227 ir 228 punktai ir 1994, 1997 bei 1999 m. gairės. Nagrinėjamu atveju į šį sąrašą turėtų būti įtrauktos 2004 m. gairės, nes kai kuriuose nomuose ši tvarka baigė galioti 2005 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(147)

Kaip ir pagalbos atveju, nagrinėtu pagal pirmąsias dvi procedūras, sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklės, galiojusios, kai buvo teikiama aptariama pagalba, chronologine tvarka buvo tokios: Aštuntosios konkurencijos politikos ataskaitos 177, 227 ir 228 punktai ir 1994, 1997 bei 1999 m. gairės. Nagrinėjamu atveju į šį sąrašą turėtų būti įtrauktos 2004 m. gairės, nes kai kuriuose nomuose ši tvarka baigė galioti 2005 m. gruodžio 31 d.

| (148) | 2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikijos valdžios institucijų perduotoje informacijoje ir nurodytoje 59 konstatuojamojoje dalyje nėra jokių išsamesnių duomenų apie sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir reorganizavimo taisyklių laikymąsi. Todėl Komisija negali patikrinti, ar buvo laikomasi Aštuntosios konkurencijos politikos ataskaitos 177, 227 ir 228 punktų ir 1994, 1997, 1999 ir 2004 m. gairių. |
| --- | --- |

(148)

2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikijos valdžios institucijų perduotoje informacijoje ir nurodytoje 59 konstatuojamojoje dalyje nėra jokių išsamesnių duomenų apie sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir reorganizavimo taisyklių laikymąsi. Todėl Komisija negali patikrinti, ar buvo laikomasi Aštuntosios konkurencijos politikos ataskaitos 177, 227 ir 228 punktų ir 1994, 1997, 1999 ir 2004 m. gairių.

| (149) | Dėl šios priežasties Komisija negali išsklaidyti visų abejonių, jos išreikštų jai pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, taigi yra priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(149)

Dėl šios priežasties Komisija negali išsklaidyti visų abejonių, jos išreikštų jai pradėjus Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, taigi yra priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su bendrąja rinka.

c)   
  Laivybos sektorius

| (150) | Aptariamos schemos suderinamumas su vidaus rinka bus vertinamas dviem požiūriais, atsižvelgiant į tai, kad terminas „laivybos sektorius“ apima ir laivų statybą, ir gabenimą laivais. |
| --- | --- |

(150)

Aptariamos schemos suderinamumas su vidaus rinka bus vertinamas dviem požiūriais, atsižvelgiant į tai, kad terminas „laivybos sektorius“ apima ir laivų statybą, ir gabenimą laivais.

| (151) | Komisija privalo išnagrinėti aptariamą schemą atsižvelgdama į taisykles, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. |
| --- | --- |

(151)

Komisija privalo išnagrinėti aptariamą schemą atsižvelgdama į taisykles, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti.

| (152) | Laivų statybos sektoriaus atžvilgiu, sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklės, taikytinos įsigaliojus 1994 m. sausio 13 d. Ministro sprendimui Nr. 1648/B.22, buvo tokios:






  a) | iki 1998 m. gruodžio 31 d. – 1990 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 90/684/EEB dėl pagalbos laivų statybai (44); |
| --- | --- | --- |

(152)

Laivų statybos sektoriaus atžvilgiu, sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklės, taikytinos įsigaliojus 1994 m. sausio 13 d. Ministro sprendimui Nr. 1648/B.22, buvo tokios:

a)

iki 1998 m. gruodžio 31 d. – 1990 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 90/684/EEB dėl pagalbos laivų statybai (44);

| b) | nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. – 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1540/98, nustatantis naujas pagalbos laivų statybai taisykles (45); |
| --- | --- |

b)

nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. – 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1540/98, nustatantis naujas pagalbos laivų statybai taisykles (45);

| c) | nuo 2004 m. sausio 1 d. – valstybės pagalbos laivų statybai sistema (46). |
| --- | --- |

c)

nuo 2004 m. sausio 1 d. – valstybės pagalbos laivų statybai sistema (46).

| (153) | 2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų daryti išvadą, kad aptariama pagalbos schema buvo taikoma laikantis šiame sektoriuje sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklių. Todėl neišsklaidytos abejonės, kurias Komisija išreiškė pradėjusi Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, taigi ji priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(153)

2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų daryti išvadą, kad aptariama pagalbos schema buvo taikoma laikantis šiame sektoriuje sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklių. Todėl neišsklaidytos abejonės, kurias Komisija išreiškė pradėjusi Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, taigi ji priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka.

| (154) | Atitinkamai jūrų transporto atžvilgiu Komisija turi išnagrinėti aptariamą schemą atsižvelgdama į taisykles, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. |
| --- | --- |

(154)

Atitinkamai jūrų transporto atžvilgiu Komisija turi išnagrinėti aptariamą schemą atsižvelgdama į taisykles, kuriomis reglamentuojama pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti.

| (155) | Nuo 1994 m. sausio 13 d. Ministro sprendimo Nr. 1648/B.22 įsigaliojimo laivybos sektoriuje sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklės buvo ir tebėra tokios:






  a) | „Finansinės ir mokestinės priemonės, susijusios su Bendrijoje registruotų laivų veikla“ (47); |
| --- | --- | --- |

(155)

Nuo 1994 m. sausio 13 d. Ministro sprendimo Nr. 1648/B.22 įsigaliojimo laivybos sektoriuje sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklės buvo ir tebėra tokios:

a)

„Finansinės ir mokestinės priemonės, susijusios su Bendrijoje registruotų laivų veikla“ (47);

| b) | 1997 m. Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui (48); |
| --- | --- |

b)

1997 m. Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui (48);

| c) | 2004 m. Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui (49). |
| --- | --- |

c)

2004 m. Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui (49).

| (156) | 2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikijos valdžios institucijos vėl nepateikė jokios informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų daryti išvadą, kad aptariama pagalbos schema buvo taikoma laikantis šiame sektoriuje sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklių. Todėl neišsklaidytos abejonės, kurias Komisija išreiškė pradėjusi Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, taigi ji yra priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(156)

2006 m. gegužės 10 d. raštu Graikijos valdžios institucijos vėl nepateikė jokios informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų daryti išvadą, kad aptariama pagalbos schema buvo taikoma laikantis šiame sektoriuje sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir restruktūrizavimo taisyklių. Todėl neišsklaidytos abejonės, kurias Komisija išreiškė pradėjusi Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, taigi ji yra priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka.

d)   
  Lesbo, Samo, Chijo ir Dodekaneso nomuose suteikta pagalba, taip pat nagrinėta per trečiąją procedūrą

| (157) | Pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą Komisija, neturėdama pakankamai informacijos, apsvarstė dvi hipotezes:






  a) | 1989 m. gegužės 16 d. Ministro sprendimu Nr. 2041901, 1989 m. spalio 10 d. Ministro sprendimu Nr. 2078809 ir šių sprendimų pakeitimais numatytai pagalbai buvo taikoma ta pati sistema, kaip nustatytoji 44–48 konstatuojamosiose dalyse nurodytais sprendimais; |
| --- | --- | --- |

(157)

Pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą Komisija, neturėdama pakankamai informacijos, apsvarstė dvi hipotezes:

a)

1989 m. gegužės 16 d. Ministro sprendimu Nr. 2041901, 1989 m. spalio 10 d. Ministro sprendimu Nr. 2078809 ir šių sprendimų pakeitimais numatytai pagalbai buvo taikoma ta pati sistema, kaip nustatytoji 44–48 konstatuojamosiose dalyse nurodytais sprendimais;

| b) | pagalba buvo skirtingu pagrindu įsteigtos finansavimo sistemos dalis. |
| --- | --- |

b)

pagalba buvo skirtingu pagrindu įsteigtos finansavimo sistemos dalis.

| (158) | 2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikija nurodė, kad dviem 1989 m. priimtais ministro sprendimais buvo nustatyta, kad įmonės turėjo būti gyvybingos prieš jų skolų restruktūrizavimą ir po jo. Komisija negali patvirtinti šio teiginio, nes iš pakartotinio nagrinėjimo matyti, jog nė vienu iš šių dviejų sprendimų nenustatyta, kad įmonės turėjo būti gyvybingos prieš skolų restruktūrizavimą ir po jo. Todėl Komisija įvertins šiais dviem sprendimais ir jų pakeitimais numatytos pagalbos suderinamumą remdamasi ne tik šiomis dviem 157 konstatuojamojoje dalyje pateiktomis hipotezėmis, bet pagal antrąją hipotezę taip pat neatmesdama galimybės, kad pagalba galėjo būti teikiama įmonėms, kurios patiria sunkumų. |
| --- | --- |

(158)

2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikija nurodė, kad dviem 1989 m. priimtais ministro sprendimais buvo nustatyta, kad įmonės turėjo būti gyvybingos prieš jų skolų restruktūrizavimą ir po jo. Komisija negali patvirtinti šio teiginio, nes iš pakartotinio nagrinėjimo matyti, jog nė vienu iš šių dviejų sprendimų nenustatyta, kad įmonės turėjo būti gyvybingos prieš skolų restruktūrizavimą ir po jo. Todėl Komisija įvertins šiais dviem sprendimais ir jų pakeitimais numatytos pagalbos suderinamumą remdamasi ne tik šiomis dviem 157 konstatuojamojoje dalyje pateiktomis hipotezėmis, bet pagal antrąją hipotezę taip pat neatmesdama galimybės, kad pagalba galėjo būti teikiama įmonėms, kurios patiria sunkumų.

| (159) | Dėl pirmosios 157 konstatuojamojoje dalyje pateiktos hipotezės Komisija yra priversta daryti išvadą, kad tuo atveju, jeigu minėtieji du 1989 m. ministro sprendimai ir jų pakeitimai yra priskirtini tai pačiai sistemai, kuri buvo nustatyta 44–48 konstatuojamosiose dalyse nurodytais ministro sprendimais, vėlgi galima remtis 146–149 konstatuojamosiose dalyse atlikta analize, taigi 2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikijos pateikti paaiškinimai neišsklaido abejonių, kurias Komisija išreiškė pradėjusi Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, todėl ji yra priversta daryti išvadą, jog aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(159)

Dėl pirmosios 157 konstatuojamojoje dalyje pateiktos hipotezės Komisija yra priversta daryti išvadą, kad tuo atveju, jeigu minėtieji du 1989 m. ministro sprendimai ir jų pakeitimai yra priskirtini tai pačiai sistemai, kuri buvo nustatyta 44–48 konstatuojamosiose dalyse nurodytais ministro sprendimais, vėlgi galima remtis 146–149 konstatuojamosiose dalyse atlikta analize, taigi 2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikijos pateikti paaiškinimai neišsklaido abejonių, kurias Komisija išreiškė pradėjusi Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, todėl ji yra priversta daryti išvadą, jog aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka.

| (160) | Nagrinėjant antrąją hipoteze, reikia numatyti du scenarijus: pagalba teikta įmonėms, kurios patiria sunkumų, arba pagalba teikta gyvybingoms įmonėms. |
| --- | --- |

(160)

Nagrinėjant antrąją hipoteze, reikia numatyti du scenarijus: pagalba teikta įmonėms, kurios patiria sunkumų, arba pagalba teikta gyvybingoms įmonėms.

| (161) | Nagrinėjant pirmąjį scenarijų vėlgi galima remtis 146–149 konstatuojamosiose dalyse atlikta analize, todėl 2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikijos pateikti paaiškinimai neišsklaido abejonių, kurias Komisija išreiškė pradėjusi Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, todėl ji yra priversta daryti išvadą, jog aptariama tvarka yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(161)

Nagrinėjant pirmąjį scenarijų vėlgi galima remtis 146–149 konstatuojamosiose dalyse atlikta analize, todėl 2006 m. gegužės 10 d. rašte Graikijos pateikti paaiškinimai neišsklaido abejonių, kurias Komisija išreiškė pradėjusi Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, todėl ji yra priversta daryti išvadą, jog aptariama tvarka yra nesuderinama su vidaus rinka.

| (162) | Nagrinėdama antrąjį scenarijų, Komisija taip pat pažymi, kad remdamasi 2006 m. gegužės 10 d., 2011 m. kovo 15 d. ir 2011 m. kovo 29 d. raštuose pateiktais Graikijos paaiškinimais, ji negali patikimai nustatyti, ar iš apyvartinio kapitalo, suformuoto naudojant subsidijuojamas paskolas, buvo finansuojamos reikalavimus atitinkančios investicijos, kaip apibrėžta Sąjungos regioninės pagalbos teikimo taisyklėse (įsigaliojus 1989 m. gegužės 16 d. Ministro sprendimui Nr. 2041901, taikytinos taisyklės buvo Komisijos komunikatas dėl 92 straipsnio 3 dalies a ir c punktų taikymo regioninei pagalbai (50), o vėliau – 1998 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės (51)). Todėl Komisija privalo daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(162)

Nagrinėdama antrąjį scenarijų, Komisija taip pat pažymi, kad remdamasi 2006 m. gegužės 10 d., 2011 m. kovo 15 d. ir 2011 m. kovo 29 d. raštuose pateiktais Graikijos paaiškinimais, ji negali patikimai nustatyti, ar iš apyvartinio kapitalo, suformuoto naudojant subsidijuojamas paskolas, buvo finansuojamos reikalavimus atitinkančios investicijos, kaip apibrėžta Sąjungos regioninės pagalbos teikimo taisyklėse (įsigaliojus 1989 m. gegužės 16 d. Ministro sprendimui Nr. 2041901, taikytinos taisyklės buvo Komisijos komunikatas dėl 92 straipsnio 3 dalies a ir c punktų taikymo regioninei pagalbai (50), o vėliau – 1998 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės (51)). Todėl Komisija privalo daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka.

| (163) | Tuo atveju, jeigu šis apyvartinis kapitalas nebuvo naudojamas reikalavimus atitinkančioms investicijoms finansuoti, kaip apibrėžta Sąjungos nacionalinės regioninės pagalbos teikimo taisyklėse, Komisija privalo patikrinti, ar suteikta to kapitalo formavimo pagalba, kuri tokiu atveju būtų laikoma veiklos pagalba, gali būti pripažinta suderinama pagal susijusias Sąjungos nacionalinės regioninės pagalbos teikimo taisykles. Atsižvelgdama į tai, Komisija nori pabrėžti, kad susijusi valstybė narė privalo bendradarbiauti su Komisija ir pateikti visą Komisijos prašomą informaciją, kuria remdamasi ši galėtų patikrinti aptariamos pagalbos suderinamumą (52). Kadangi Komisija, remdamasi įvairiuose Graikijos perduotuose raštuose pateikta informacija, negali patikrinti atitikties Sąjungos nacionalinės regioninės pagalbos teikimo taisyklių nuostatoms, ji priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(163)

Tuo atveju, jeigu šis apyvartinis kapitalas nebuvo naudojamas reikalavimus atitinkančioms investicijoms finansuoti, kaip apibrėžta Sąjungos nacionalinės regioninės pagalbos teikimo taisyklėse, Komisija privalo patikrinti, ar suteikta to kapitalo formavimo pagalba, kuri tokiu atveju būtų laikoma veiklos pagalba, gali būti pripažinta suderinama pagal susijusias Sąjungos nacionalinės regioninės pagalbos teikimo taisykles. Atsižvelgdama į tai, Komisija nori pabrėžti, kad susijusi valstybė narė privalo bendradarbiauti su Komisija ir pateikti visą Komisijos prašomą informaciją, kuria remdamasi ši galėtų patikrinti aptariamos pagalbos suderinamumą (52). Kadangi Komisija, remdamasi įvairiuose Graikijos perduotuose raštuose pateikta informacija, negali patikrinti atitikties Sąjungos nacionalinės regioninės pagalbos teikimo taisyklių nuostatoms, ji priversta daryti išvadą, kad aptariama schema yra nesuderinama su vidaus rinka.

| (164) | Kitaip nei kitais šiame sprendime nurodytais sprendimais numatytų garantijų atveju, 2008 m. gruodžio 18 d. Sprendimu Nr. 2/82257/0025 suteiktos garantijos negalima laikyti priemone, skirta padėti restruktūrizuoti sunkumų patiriančią įmonę, nes Ministro sprendime Nr. 2/82257/0025 nustatyta, kad ši garantija gali būti teikiama tik gyvybingoms įmonėms, bet ne įmonėms, kurios bus gyvybingos po restruktūrizavimo. Todėl ši garantija turėtų būti nagrinėjama atsižvelgiant į taikytinas valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(164)

Kitaip nei kitais šiame sprendime nurodytais sprendimais numatytų garantijų atveju, 2008 m. gruodžio 18 d. Sprendimu Nr. 2/82257/0025 suteiktos garantijos negalima laikyti priemone, skirta padėti restruktūrizuoti sunkumų patiriančią įmonę, nes Ministro sprendime Nr. 2/82257/0025 nustatyta, kad ši garantija gali būti teikiama tik gyvybingoms įmonėms, bet ne įmonėms, kurios bus gyvybingos po restruktūrizavimo. Todėl ši garantija turėtų būti nagrinėjama atsižvelgiant į taikytinas valstybės pagalbos taisykles.

| (165) | Nuo 2000 m. gruodžio 18 d. Ministro sprendimo Nr. 2/82257/0025 įsigaliojimo iki 2005 m. gruodžio 31 d. (schemos taikymo pabaigos) garantijos buvo reglamentuojamos 2000 m. komunikatu. |
| --- | --- |

(165)

Nuo 2000 m. gruodžio 18 d. Ministro sprendimo Nr. 2/82257/0025 įsigaliojimo iki 2005 m. gruodžio 31 d. (schemos taikymo pabaigos) garantijos buvo reglamentuojamos 2000 m. komunikatu.

| (166) | 2000 m. komunikate nustatyta, kad pagalbos, susijusios su garantijos suteikimu, suderinamumą Komisija privalo vertinti pagal taisykles, taikomas kitų rūšių pagalbai ir nustatytas įvairiuose pagrindiniuose teisės aktuose ir gairėse, taikytinuose susijusiems sektoriams. Be to, garantija gali būti priimtina tik jeigu jos panaudojimas yra susitarimu susietas su specialiomis sąlygomis, pvz., galbūt net privalomu įmonės pagalbos gavėjos bankroto paskelbimu arba panašia procedūra; |
| --- | --- |

(166)

2000 m. komunikate nustatyta, kad pagalbos, susijusios su garantijos suteikimu, suderinamumą Komisija privalo vertinti pagal taisykles, taikomas kitų rūšių pagalbai ir nustatytas įvairiuose pagrindiniuose teisės aktuose ir gairėse, taikytinuose susijusiems sektoriams. Be to, garantija gali būti priimtina tik jeigu jos panaudojimas yra susitarimu susietas su specialiomis sąlygomis, pvz., galbūt net privalomu įmonės pagalbos gavėjos bankroto paskelbimu arba panašia procedūra;

| (167) | Šiuo atveju Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos apie suteiktas garantijas. Todėl Komisija negali jų įvertinti pagal įvairias atitinkamuose sektoriuose taikomas taisykles arba patikimai nustatyti, ar ši pagalbos priemonė galėjo viršyti didžiausią leidžiamą pagalbos intensyvumą, atitinkamai taikytiną įmonėms, kurios nepatiria sunkumų (be to, Graikija, pateikdama atsakymą dėl trečiosios procedūros, nepateikė jokios informacijos apie įvairių taisyklių laikymąsi). |
| --- | --- |

(167)

Šiuo atveju Graikijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos apie suteiktas garantijas. Todėl Komisija negali jų įvertinti pagal įvairias atitinkamuose sektoriuose taikomas taisykles arba patikimai nustatyti, ar ši pagalbos priemonė galėjo viršyti didžiausią leidžiamą pagalbos intensyvumą, atitinkamai taikytiną įmonėms, kurios nepatiria sunkumų (be to, Graikija, pateikdama atsakymą dėl trečiosios procedūros, nepateikė jokios informacijos apie įvairių taisyklių laikymąsi).

| (168) | Tokiomis aplinkybėmis Komisija negali daryti išvados, kad 2000 m. gruodžio 18 d. Ministro sprendimu Nr. 2/82257/0025 garantijų forma suteikta pagalba yra suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(168)

Tokiomis aplinkybėmis Komisija negali daryti išvados, kad 2000 m. gruodžio 18 d. Ministro sprendimu Nr. 2/82257/0025 garantijų forma suteikta pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

VI.   IŠVADA

| (169) | Komisija pažymi, kad Graikija, pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino aptariamas pagalbos priemones. Pirmiau pateikta analizė rodo, kad pagalbos negalima pripažinti suderinama su vidaus rinka, nes Graikija nepateikė jokios informacijos, iš kurios būtų galima nustatyti atitiktį įvairioms minėtoms taisyklėms, todėl negalima išsklaidyti abejonių, kurias Komisija išreiškė pradėdama įvairias procedūras. Atsižvelgdama į tai Komisija primena, kad susijusi valstybė narė privalo bendradarbiauti su Komisija ir pateikti visą Komisijos prašomą informaciją, kuria remdamasi ši galėtų patikrinti aptariamos pagalbos suderinamumą. |
| --- | --- |

(169)

Komisija pažymi, kad Graikija, pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino aptariamas pagalbos priemones. Pirmiau pateikta analizė rodo, kad pagalbos negalima pripažinti suderinama su vidaus rinka, nes Graikija nepateikė jokios informacijos, iš kurios būtų galima nustatyti atitiktį įvairioms minėtoms taisyklėms, todėl negalima išsklaidyti abejonių, kurias Komisija išreiškė pradėdama įvairias procedūras. Atsižvelgdama į tai Komisija primena, kad susijusi valstybė narė privalo bendradarbiauti su Komisija ir pateikti visą Komisijos prašomą informaciją, kuria remdamasi ši galėtų patikrinti aptariamos pagalbos suderinamumą.

| (170) | Pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (53), 14 straipsnio 1 dalį, jeigu neteisėtos pagalbos atveju priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė privalo imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo (šiuo atveju – visų įmonių, kurios gavo naudos pagal nagrinėtų ministrų sprendimų nuostatas). Graikija privalo imtis visų reikiamų priemonių, kad nesuderinama pagalba būtų išieškota iš pagalbos gavėjų. Pagal Komisijos pranešimo dėl veiksmingo Komisijos sprendimų, kuriais valstybėms narėms nurodoma susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, įgyvendinimo (54) 42 punktą šiam reikalavimui įgyvendinti Graikijai suteikiamas keturių mėnesių laikotarpis nuo šio sprendimo paskelbimo. Į susigrąžintiną pagalbą turi būti įskaičiuotos palūkanos, apskaičiuotos pagal 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (55). |
| --- | --- |

(170)

Pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (53), 14 straipsnio 1 dalį, jeigu neteisėtos pagalbos atveju priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė privalo imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo (šiuo atveju – visų įmonių, kurios gavo naudos pagal nagrinėtų ministrų sprendimų nuostatas). Graikija privalo imtis visų reikiamų priemonių, kad nesuderinama pagalba būtų išieškota iš pagalbos gavėjų. Pagal Komisijos pranešimo dėl veiksmingo Komisijos sprendimų, kuriais valstybėms narėms nurodoma susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, įgyvendinimo (54) 42 punktą šiam reikalavimui įgyvendinti Graikijai suteikiamas keturių mėnesių laikotarpis nuo šio sprendimo paskelbimo. Į susigrąžintiną pagalbą turi būti įskaičiuotos palūkanos, apskaičiuotos pagal 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (55).

| (171) | Šis sprendimas turi būti įgyvendintas nedelsiant; pirmiausia privaloma susigrąžinti visą pagal minėtą pagalbos schemą suteiktą individualią pagalbą, išskyrus individualią pagalbą specialiesiems projektams, kurie teikiant pagalbą atitiko visas de minimis arba išimčių reglamente nustatytas sąlygas, taikytinas pagal 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (56) 1 ir 2 straipsnius, arba Komisijos patvirtintos pagalbos schemos sąlygas. |
| --- | --- |

(171)

Šis sprendimas turi būti įgyvendintas nedelsiant; pirmiausia privaloma susigrąžinti visą pagal minėtą pagalbos schemą suteiktą individualią pagalbą, išskyrus individualią pagalbą specialiesiems projektams, kurie teikiant pagalbą atitiko visas de minimis arba išimčių reglamente nustatytas sąlygas, taikytinas pagal 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (56) 1 ir 2 straipsnius, arba Komisijos patvirtintos pagalbos schemos sąlygas.

| (172) | Tačiau Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnyje nustatyta, kad Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas tam tikras senaties terminas. Senaties terminas prasideda tą dieną, kai pagalbos gavėjui suteikiama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba kaip pagalba pagal atitinkamą pagalbos schemą. Bet kuria su neteisėta pagalba susijusia priemone, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, senaties terminas nutraukiamas, o po kiekvieno senaties termino nutraukimo laikas skaičiuojamas iš naujo. |
| --- | --- |

(172)

Tačiau Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnyje nustatyta, kad Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas tam tikras senaties terminas. Senaties terminas prasideda tą dieną, kai pagalbos gavėjui suteikiama neteisėta pagalba kaip individuali pagalba arba kaip pagalba pagal atitinkamą pagalbos schemą. Bet kuria su neteisėta pagalba susijusia priemone, kurios imasi Komisija arba jos prašymu veikianti valstybė narė, senaties terminas nutraukiamas, o po kiekvieno senaties termino nutraukimo laikas skaičiuojamas iš naujo.

| (173) | Šiuo atveju datos, prie kurių Komisija gali sugrįžti išieškojimo tikslais, yra tokios:






  a) | pagalbos, nurodytos per pirmąją procedūrą, atžvilgiu – 1993 m. spalio 1 d., nes Komisija pirmųjų veiksmų ėmėsi 2003 m. gegužės 27 d., o Ministro sprendimas Nr. 69836/B1461, priimtas 1993 m. rugsėjo 14 d., buvo paskelbtas Graikijos Vyriausybės žiniose 1993 m. spalio 1 d. ir įsigaliojo tą pačią dieną; |
| --- | --- | --- |

(173)

Šiuo atveju datos, prie kurių Komisija gali sugrįžti išieškojimo tikslais, yra tokios:

a)

pagalbos, nurodytos per pirmąją procedūrą, atžvilgiu – 1993 m. spalio 1 d., nes Komisija pirmųjų veiksmų ėmėsi 2003 m. gegužės 27 d., o Ministro sprendimas Nr. 69836/B1461, priimtas 1993 m. rugsėjo 14 d., buvo paskelbtas Graikijos Vyriausybės žiniose 1993 m. spalio 1 d. ir įsigaliojo tą pačią dieną;

| b) | pagalbos, nurodytos per antrąją procedūrą, atžvilgiu: 1994 m. balandžio 22 d., nes Komisija pirmųjų veiksmų ėmėsi 2004 m. balandžio 22 d.; |
| --- | --- |

b)

pagalbos, nurodytos per antrąją procedūrą, atžvilgiu: 1994 m. balandžio 22 d., nes Komisija pirmųjų veiksmų ėmėsi 2004 m. balandžio 22 d.;

| c) | pagalbos, nurodytos per trečiąją procedūrą, atžvilgiu – 1994 m. lapkričio 12 d., nes Komisija pirmųjų veiksmų ėmėsi 2004 m. balandžio 12 d., |
| --- | --- |

c)

pagalbos, nurodytos per trečiąją procedūrą, atžvilgiu – 1994 m. lapkričio 12 d., nes Komisija pirmųjų veiksmų ėmėsi 2004 m. balandžio 12 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Skolos restruktūrizavimo formos pagalbos schemos, kurias Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino Kastorijos, Eubojos, Florinos, Kilkio, Rodopės, Evro, Ksantės ir Dodekaneso nomuose, taip pat Lesbo, Samo ir Chijo salose, yra nesuderinamos su vidaus rinka.

2 straipsnis

Individuali pagalba, suteikta pagal vieną iš 1 straipsnyje nurodytų schemų, nelaikoma pagalba, jeigu tokia pagalba, kai ji buvo teikiama, atitiko vienu iš reglamentų, priimtų pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsnį, nustatytas sąlygas, galiojusias tuo metu, kai pagalba buvo teikiama.

3 straipsnis

1.   Graikija privalo iš pagalbos gavėjų išieškoti nesuderinamą pagalbą, suteiktą pagal 1 straipsnyje nurodytas schemas.

2.   Į grąžintinas sumas įskaičiuojamos palūkanos, susidariusios nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjai pradėjo naudotis pagalba, iki tos pagalbos susigrąžinimo dienos.

3.   Palūkanos apskaičiuojamos kaupiamuoju principu pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.

4.   Graikija nuo šio sprendimo paskelbimo dienos nutraukia visų neišmokėtų pagalbos išmokų mokėjimą pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą.

4 straipsnis

Pagal 1 straipsnyje nurodytas schemas suteikta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

Graikija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo jo paskelbimo.

5 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo Graikija Komisijai pateikia tokią informaciją:

| a) | pagalbos gavėjų, kurie gavo pagalbą pagal 1 straipsnyje nurodytas schemas, sąrašą ir bendrą kiekvieno iš jų gautą sumą pagal atitinkamą schemą; |
| --- | --- |

a)

pagalbos gavėjų, kurie gavo pagalbą pagal 1 straipsnyje nurodytas schemas, sąrašą ir bendrą kiekvieno iš jų gautą sumą pagal atitinkamą schemą;

| b) | bendrą sumą (kapitalo ir palūkanų), susigrąžintiną iš kiekvieno pagalbos gavėjo, kai pagalbai negalima taikyti de minimis taisyklės; |
| --- | --- |

b)

bendrą sumą (kapitalo ir palūkanų), susigrąžintiną iš kiekvieno pagalbos gavėjo, kai pagalbai negalima taikyti de minimis taisyklės;

| c) | išsamų sąrašą priemonių, kurių jau imtasi ir kurių ketinama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas; |
| --- | --- |

c)

išsamų sąrašą priemonių, kurių jau imtasi ir kurių ketinama imtis, kad būtų įvykdytas šis sprendimas;

| d) | dokumentus, patvirtinančius, kad pagalbos gavėjams buvo nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, patvirtinančius, kad pagalbos gavėjams buvo nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Graikija nuolat informuoja Komisiją apie pažangą, padarytą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių buvo imtasi, kad būtų įgyvendintas šis sprendimas, kol nebus susigrąžinta pagalba, suteikta pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą. Komisijai pateikus prašymą, Graikija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių ketinama imtis, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas. Be to, ji pateikia išsamią informaciją apie pagalbos ir palūkanų sumas, jau susigrąžintas iš pagalbos gavėjų.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 19 d.

Komisijos vardu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  Byla C 23/04 – OL C 52, 2005 3 2, p. 9; byla C 20/05 – OL C 176, 2005 7 16, p. 13; byla C 50/05 – OL C 63, 2006 3 16, p. 2.

1

(2)  Ministro įsakymas Nr. 69836/B1461 su pakeitimais, padarytais įsakymais Nr. 2035824/5887, 2045909/7431/0025, 2071670/11297 ir 72742/B1723.

2

(3)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai buvo pakeisti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsniais; nuoroda į Europos bendriją pakeista nuoroda į Europos Sąjungą.

3

(4)  Raštas SG-Greffe (2004) D/202445.

4

(5)  OL L 52, 2005 3 2, p. 9.

5

(6)  1993 m. rugsėjo 14 d. ministro įsakymas Nr. 66336/B1398 su pakeitimais.

6

(7)  Raštas SG-Greffe (2005) D/202557.

7

(8)  OL C 176, 2005 7 16, p. 13.

8

(9)  Bendras sprendimas Nr. 1648/B.22/13.1.94; Sprendimas Nr. 2003341/683/0025/17.2.94; Bendras sprendimas Nr. 14237/B.664/6.4.1994; Sprendimas Nr. 2022973/3968/0025/18.5.1994; Bendras sprendimas Nr. 235/B.21/4.1.1995; Bendras sprendimas Nr. 44678/B.1145/3.7.1995; Sprendimas Nr. 2043231/6673/0025/11.7.95; Bendras sprendimas Nr. 14946/B.566/30.4.1996; Sprendimas Nr. 2030175/4446/0025/10.6.1996; Bendras sprendimas 44446/B.1613/24.12.1996; Sprendimas Nr. 2087184/49/0025/11.7.1997; Sprendimas Nr. 11362/B.472/7.4.1997; Sprendimas Nr. 32576/B.1282/9.10.1997; Sprendimas Nr. 2016123/2133/0025/6.3.1998; Sprendimas Nr. 40412/B.1677/9.12.1997; Sprendimas Nr. 2090373/11216/0025/1.6.1998; Sprendimas Nr. 42998/B.2026/15.12.1998; Sprendimas Nr. 44247/B.2108/23.12.1998; Sprendimas Nr. 19954/B.957/7.6.1999; Sprendimas Nr. 2/42929/0025/7.10.1999; Sprendimas Nr. 10123/B.507/17.3.1999; Sprendimas Nr. 2/21857/0025/7.10.1999; Sprendimas Nr. 6244/B.270/18.2.2000; Sprendimas Nr. 2/14774/0025/31.5.2000; Sprendimas Nr. 35913/B.2043/24.10.2000; Sprendimas Nr. 2/82257/0025/18.12.2000; Sprendimas Nr. 43407/B.2428/19.12.2000; Sprendimas Nr. 2/7555/0025/25.5.2001; Sprendimas Nr. 33951/B.1498/10.10.2001; Sprendimas Nr. 2/61352/0025/2001/31.1.2002; Sprendimas Nr. 42567/B.1770/4.12.2001; Sprendimas Nr. 75113/B.2455/11.11.2003; Ssprendimas Nr. 2/64046/0025/2003/28.1.2004; Sprendimas Nr. 2041901/16.5.1989; 2078809/10.10.1989; Sprendimas Nr. 9034/B.289/10.2.2003; Sprendimas Nr. 80295/B.2631/28.11.2003; Sprendimas Nr. 37497/B.1232/2.6.2003.

9

(10)  Raštas SG-Greffe (2005) D/207656.

10

(11)  OL C 63, 2006 3 16, p. 2.

11

(12)  Ši Graikijos banke atidaryta sąskaita finansuojama iš rinkliavų už komercinių bankų suteiktas paskolas. Bet koks sąskaitos pereikvojimas finansuojamas valstybės lėšomis (Komisijos turimais duomenimis, sąskaita jau ilgą laiką pereikvojama, taigi ji yra finansuojama valstybės lėšomis). 1988 m. birželio 7 d. Sprendime Graikija prieš Komisiją, 57/86, Rink. p. 2855, Europos Bendrijų Teisingumo Teismas (dabar – Europos Sąjungos Teisingumo Teismas) nustatė, kad Graikijos banko valdymas ir operacijos buvo tiesiogiai kontroliuojami valstybės.

12

Graikija prieš Komisiją

(13)  Iš dalies pakeistas Sprendimu Nr. 43407/B.2428/19.12.2000, šis – Sprendimu Nr. 33951/B.1498/10.10.2001, o šis – Sprendimu Nr. 75113/B.2455/11.11.2003.

13

(14)  Pakeistas Sprendimu Nr. 44247/B.2108/23.12.1998.

14

(15)  Pakeistas Sprendimu Nr. 42567/B.1770/4.12.2001.

15

(16)  Šis pakeistas Sprendimu Nr. 2/42929/0025/7.10.1999.

16

(17)  OL L 325, 2004 10 28, p. 4. Reglamentas (EB) Nr. 1860/2004 2008 m. sausio 1 d. buvo panaikintas ir pakeistas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1535/2007.

17

(18)  OL L 10, 2001 1 13, p. 30.

18

(19)  OL L 91, 1990 4 6, p. 1.

19

(20)  OL L 142, 1997 6 2, p. 22.

20

(21)  OL L 160, 1999 6 26, p. 80.

21

(22)  OL L 128, 1975 5 19, p. 1.

22

(23)  Bet kokia pagalbos priemonė, kuria įmonei, veikiančiai atviros prekybos sektoriuje (pvz., žemės ūkio arba pramonės sektoriuje), suteikiamas pranašumas arba dėl kurios pritraukiami vartotojai iš kitų valstybių narių (pvz., viešbučių sektoriaus atveju), daro įtaką komerciniams srautams. Žemės ūkio sektoriuje Graikijos dalis Bendrijos vidaus prekyboje: importas – 13,684 mlrd. EUR, eksportas – 19,31 mlrd. EUR.

23

(24)  Remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, paties fakto, kad įmonės konkurencinė padėtis pagerinama suteikiant pranašumą, kurio ji nebūtų pajėgi įgyti normaliomis rinkos sąlygomis ir kurio neįgyja kitos įmonės konkurentės, pakanka įrodyti, kad konkurencija yra iškraipoma (Byla C-730/79, Philip Morris prieš Komisiją, Rink. p. 2671, Graikijai skirtas specialusis leidimas 1980 m., III t., p. 13.

24

Philip Morris prieš Komisiją

(25)  Žr. 17 išnašą.

25

(26)  OL L 337, 2007 12 21, p. 35.

26

(27)  OL L 379, 2006 12 28, p. 5.

27

(28)  Šiuo atveju jūrų transportui de minimis taisyklė negali būti taikoma, nes šis sektorius neįtrauktas iš tekstus, kuriais reglamentuojama de minimis pagalba, išskyrus Reglamentą (EB) Nr. 1998/2006; tačiau šis reglamentas netaikomas sunkumų patiriančioms įmonėms.

28

de minimis

de minimis

(29)  OL C 213, 1992 8 19, p. 2.

29

(30)  Dabar – Sutarties 108 straipsnio 3 dalis.

30

(31)  OL C 68, 1996 3 6, p. 9.

31

(32)  OL C 71, 2000 3 11, p. 14.

32

(33)  Žr. 11 išnašą.

33

(34)  OL L 91, 1990 4 6, p. 1. Reglamentas (EEB) Nr. 866/90 buvo panaikintas ir pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 951/97 (OL L 142, 1997 6 2, p. 22).

34

(35)  OL L 163, 1990 6 29, p. 71.

35

(36)  OL L 79, 1994 3 23, p. 29.

36

(37)  OL C 283, 1997 9 19, p. 2.

37

(38)  OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

38

(39)  OL C 307, 1993 11 13, p. 3.

39

(40)  OL C 368, 1994 12 23, p. 12.

40

(41)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

41

(42)  Salų regionai.

42

(43)  Plg. su išnaša dėl Nr. 24, byla C-730/79, 11 ir 12 motyvai.

43

(44)  OL L 380, 1990 12 31, p. 27.

44

(45)  OL L 202, 1998 7 18, p. 1.

45

(46)  OL C 317, 2003 12 30, p. 11. Ši sistema pirmą kartą pratęsta 2006 m. (OL C 260, 2006 10 28, p. 7), o antrą – 2008 m. (OL C 173, 2008 7 8, p. 3).

46

(47)  SEC(89) 921 final, 1989 m. rugpjūčio 3 d.

47

final

(48)  OL C 205, 1997 7 5, p. 5.

48

(49)  OL C 13, 2004 1 17, p. 3.

49

(50)  OL C 212, 1988 8 12, p. 2.

50

(51)  OL C 74, 1998 3 10, p. 9.

51

(52)  2005 m. birželio 15 d. Pirmosios instancijos teismo (dabartinio Bendrojo Teismo) sprendimas byloje T-171/02 Regione autonoma della Sardegna prieš Komisiją, Rink. p. II-2123, 129 punktas.

52

Regione autonoma della Sardegna prieš Komisiją

(53)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

53

(54)  OL C 272, 2007 11 15, p. 4.

54

(55)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

55

(56)  OL L 142, 1998 5 14, p. 1.

56

---