# Официален вестник L 81/2012

| | ISSN 1977-0618
  doi:10.3000/19770618.L_2012.081.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 81 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5521 март 2012 г. |

ISSN 1977-0618

doi:10.3000/19770618.L_2012.081.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

L 81

Издание на български език

Законодателство

Година 5521 март 2012 г.

---

| Съдържание | | I   Законодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ДИРЕКТИВИ |
| | * | Директива 2012/5/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2012 година за изменение на Директива 2000/75/ЕО на Съвета по отношение на ваксинацията против болестта син език | 1 |
| | * | Директива 2012/6/ЕC на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2012 година за изменение на Директива 78/660/ЕИО на Съвета относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества във връзка с микросубектите (
  1
  ) | 3 |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | * | Решение No 243/2012/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2012 година за създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър (
  1
  ) | 7 |

Съдържание

I   Законодателни актове

Страница

ДИРЕКТИВИ

*

Директива 2012/5/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2012 година за изменение на Директива 2000/75/ЕО на Съвета по отношение на ваксинацията против болестта син език

1

*

Директива 2012/6/ЕC на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2012 година за изменение на Директива 78/660/ЕИО на Съвета относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества във връзка с микросубектите (
  1
  )

1

3

РЕШЕНИЯ

*

Решение No 243/2012/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2012 година за създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър (
  1
  )

1

7

| | | II   Незаконодателни актове |
| --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Делегиран регламент (ЕС) No 244/2012 на Комисията от 16 януари 2012 година за допълване на Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета относно енергийните характеристики на сградите чрез създаване на сравнителна методологична рамка за изчисляване на равнищата на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики на сградите и сградните компоненти (
  1
  ) | 18 |
| | * | Регламент за изпълнение (ЕС) No 245/2012 на Комисията от 20 март 2012 година за изменение на Регламент (ЕО) No 1187/2009 по отношение на износа на мляко и млечни продукти за Доминиканската република | 37 |
| | | Регламент за изпълнение (ЕС) No 246/2012 на Комисията от 20 март 2012 година за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци | 39 |
| | | Регламент за изпълнение (ЕC) No 247/2012 на Комисията от 20 март 2012 година относно издаването на лицензии за внос, за които са подадени заявления през първите седем дни на месец март 2012 г. в рамките на тарифната квота за висококачествено говеждо месо, управлявана съгласно Регламент (ЕО) No 620/2009 | 41 |
| | | Регламент за изпълнение (ЕС) No 248/2012 на Комисията от 20 март 2012 година за оттегляне на преустановяването на подаването на заявления за лицензи за внос на захарни продукти по някои тарифни квоти | 42 |

II   Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

*

Делегиран регламент (ЕС) No 244/2012 на Комисията от 16 януари 2012 година за допълване на Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета относно енергийните характеристики на сградите чрез създаване на сравнителна методологична рамка за изчисляване на равнищата на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики на сградите и сградните компоненти (
  1
  )

1

18

*

Регламент за изпълнение (ЕС) No 245/2012 на Комисията от 20 март 2012 година за изменение на Регламент (ЕО) No 1187/2009 по отношение на износа на мляко и млечни продукти за Доминиканската република

37

Регламент за изпълнение (ЕС) No 246/2012 на Комисията от 20 март 2012 година за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

39

Регламент за изпълнение (ЕC) No 247/2012 на Комисията от 20 март 2012 година относно издаването на лицензии за внос, за които са подадени заявления през първите седем дни на месец март 2012 г. в рамките на тарифната квота за висококачествено говеждо месо, управлявана съгласно Регламент (ЕО) No 620/2009

41

Регламент за изпълнение (ЕС) No 248/2012 на Комисията от 20 март 2012 година за оттегляне на преустановяването на подаването на заявления за лицензи за внос на захарни продукти по някои тарифни квоти

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   текст от значение за ЕИП |

---

(1)   текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

I Законодателни актове

ДИРЕКТИВИ

| 21.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 81/1

---

ДИРЕКТИВА 2012/5/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

от 14 март 2012 година

за изменение на Директива 2000/75/ЕО на Съвета по отношение на ваксинацията против болестта син език

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 2 от него,

като взеха предвид предложението на Европейската комисия,

след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален съвет (1),

в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),

като имат предвид, че:

| (1) | С Директива 2000/75/ЕО на Съвета от 20 ноември 2000 г. за определяне на условията за борба и ликвидиране на болестта син език (3) се определят правила за контрол и мерки за борба и ликвидиране на болестта син език, включително правила за създаването на предпазна и на надзорна зона и използването на ваксини против болестта син език. |
| --- | --- |

(1)

С Директива 2000/75/ЕО на Съвета от 20 ноември 2000 г. за определяне на условията за борба и ликвидиране на болестта син език (3) се определят правила за контрол и мерки за борба и ликвидиране на болестта син език, включително правила за създаването на предпазна и на надзорна зона и използването на ваксини против болестта син език.

| (2) | В миналото в Съюза бяха регистрирани само спорадични прояви на някои серотипове на вируса на болестта син език. Тези прояви бяха основно в южните части на територията на Съюза. След приемането на Директива 2000/75/ЕО, и особено след появата в Съюза на серотипове 1 и 8 на болестта син език през 2006 г. и 2007 г., вирусът на болестта син език се разпространи по-широко в Съюза и има потенциал да придобие ендемичен характер в някои области. Поради това борбата с разпространението на този вирус стана трудна. |
| --- | --- |

(2)

В миналото в Съюза бяха регистрирани само спорадични прояви на някои серотипове на вируса на болестта син език. Тези прояви бяха основно в южните части на територията на Съюза. След приемането на Директива 2000/75/ЕО, и особено след появата в Съюза на серотипове 1 и 8 на болестта син език през 2006 г. и 2007 г., вирусът на болестта син език се разпространи по-широко в Съюза и има потенциал да придобие ендемичен характер в някои области. Поради това борбата с разпространението на този вирус стана трудна.

| (3) | Установените в Директива 2000/75/ЕО правила относно ваксинацията против болестта син език се основават на опита от използването на т. нар. „модифицирани живи ваксини“ или „живи атенюирани ваксини“, които бяха единствените налични ваксини към момента на приемане на посочената директива. Използването на посочените ваксини може да доведе до нежелано разпространение на местно равнище на вируса от ваксината и сред неваксинирани животни. |
| --- | --- |

(3)

Установените в Директива 2000/75/ЕО правила относно ваксинацията против болестта син език се основават на опита от използването на т. нар. „модифицирани живи ваксини“ или „живи атенюирани ваксини“, които бяха единствените налични ваксини към момента на приемане на посочената директива. Използването на посочените ваксини може да доведе до нежелано разпространение на местно равнище на вируса от ваксината и сред неваксинирани животни.

| (4) | През последните години в резултат на нови технологии бяха създадени „инактивирани ваксини“ против болестта син език, които не носят риска от нежелано разпространение на местно равнище на вируса от ваксината за неваксинираните животни. Широкото използване на такива ваксини по време на кампанията за ваксинация през 2008 г. и 2009 г. доведе до значително подобрение в процеса на овладяване на болестта. Понастоящем е широко прието, че ваксинацията с инактивирани ваксини е предпочитаното средство за контрол на болестта син език и за предотвратяване на клинично заболяване в Съюза. |
| --- | --- |

(4)

През последните години в резултат на нови технологии бяха създадени „инактивирани ваксини“ против болестта син език, които не носят риска от нежелано разпространение на местно равнище на вируса от ваксината за неваксинираните животни. Широкото използване на такива ваксини по време на кампанията за ваксинация през 2008 г. и 2009 г. доведе до значително подобрение в процеса на овладяване на болестта. Понастоящем е широко прието, че ваксинацията с инактивирани ваксини е предпочитаното средство за контрол на болестта син език и за предотвратяване на клинично заболяване в Съюза.

| (5) | С цел гарантиране на по-добър контрол върху разпространението на вируса на болестта син език и намаляване на причиняваната от тази болест тежест за селскостопанския сектор е целесъобразно да се изменят прилаганите понастоящем правила относно ваксинацията, определени в Директива 2000/75/ЕО, за да бъдат отчетени най-новите технологични постижения в областта на производството на ваксини. |
| --- | --- |

(5)

С цел гарантиране на по-добър контрол върху разпространението на вируса на болестта син език и намаляване на причиняваната от тази болест тежест за селскостопанския сектор е целесъобразно да се изменят прилаганите понастоящем правила относно ваксинацията, определени в Директива 2000/75/ЕО, за да бъдат отчетени най-новите технологични постижения в областта на производството на ваксини.

| (6) | За да може ваксинацията през сезон 2012 да се възползва от новите правила, настоящата директива следва да влезе в сила в деня след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(6)

За да може ваксинацията през сезон 2012 да се възползва от новите правила, настоящата директива следва да влезе в сила в деня след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.

| (7) | Предвидените в настоящата директива изменения следва да направят правилата относно ваксинацията по-гъвкави и да отчетат също така факта, че вече има налични инактивирани ваксини, които могат да бъдат успешно използвани и извън областите, в които са наложени ограничения по отношение на движението на животни. |
| --- | --- |

(7)

Предвидените в настоящата директива изменения следва да направят правилата относно ваксинацията по-гъвкави и да отчетат също така факта, че вече има налични инактивирани ваксини, които могат да бъдат успешно използвани и извън областите, в които са наложени ограничения по отношение на движението на животни.

| (8) | Освен това, при условие че са предприети подходящи предпазни мерки, използването на атенюирани ваксини не следва да се изключва, тъй като те все още могат да бъдат необходими при определени обстоятелства, като например след появата на нов вирусен серотип на болестта син език, срещу който може да няма инактивирани ваксини. |
| --- | --- |

(8)

Освен това, при условие че са предприети подходящи предпазни мерки, използването на атенюирани ваксини не следва да се изключва, тъй като те все още могат да бъдат необходими при определени обстоятелства, като например след появата на нов вирусен серотип на болестта син език, срещу който може да няма инактивирани ваксини.

| (9) | Поради това Директива 2000/75/ЕО следва да бъде съответно изменена, |
| --- | --- |

(9)

Поради това Директива 2000/75/ЕО следва да бъде съответно изменена,

ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:

Член 1

Директива 2000/75/ЕО се изменя, както следва:

| 1) | В член 2 се добавя следната буква:
  „й)   „живи атенюирани ваксини“: ваксини, които са произведени чрез адаптиране на полеви изолати на вируса на болестта син език чрез последователно преминаване в тъканни култури или в зародиши от кокоши яйца.“ |
| --- | --- |

1)

В член 2 се добавя следната буква:

„й)   „живи атенюирани ваксини“: ваксини, които са произведени чрез адаптиране на полеви изолати на вируса на болестта син език чрез последователно преминаване в тъканни култури или в зародиши от кокоши яйца.“

| 2) | Член 5 се заменя със следното:
  „Член 5
  1.   Компетентният орган на дадена държава-членка може да реши да позволи използването на ваксини против болестта син език, при условие че:






  а) | решението за това се основава на резултата от специална оценка на риска, извършена от компетентния орган; |
| --- | --- | --- |

2)

Член 5 се заменя със следното:

„Член 5

1.   Компетентният орган на дадена държава-членка може да реши да позволи използването на ваксини против болестта син език, при условие че:

а)

решението за това се основава на резултата от специална оценка на риска, извършена от компетентния орган;

| б) | Комисията е информирана преди извършването на такава ваксинация. |
| --- | --- |

б)

Комисията е информирана преди извършването на такава ваксинация.

2.   Винаги, когато се използват живи атенюирани ваксини, държавите-членки гарантират, че компетентният орган определя границите на:

| а) | предпазна зона, включваща най-малко областта на ваксинация; |
| --- | --- |

а)

предпазна зона, включваща най-малко областта на ваксинация;

| б) | надзорна зона, включваща част от територията на Съюза, с радиус, увеличен най-малко с 50 km, считано от границите на предпазната зона.“ |
| --- | --- |

б)

надзорна зона, включваща част от територията на Съюза, с радиус, увеличен най-малко с 50 km, считано от границите на предпазната зона.“

| 3) | В член 6, параграф 1, буква г) се заменя със следното:






  „г) | прилага мерките, приети в съответствие с процедурата, установена в член 20, параграф 2, по-специално по отношение на въвеждането на програма за ваксинация или други алтернативни мерки;“. |
| --- | --- | --- |

3)

В член 6, параграф 1, буква г) се заменя със следното:

„г)

прилага мерките, приети в съответствие с процедурата, установена в член 20, параграф 2, по-специално по отношение на въвеждането на програма за ваксинация или други алтернативни мерки;“.

| 4) | В член 8, параграф 2, буква б) се заменя със следното:






  „б) | Надзорната зона обхваща част от територията на Съюза с радиус, увеличен най-малко с 50 km, считано от границите на предпазната зона, и в която не са правени ваксинации против болестта син език с живи атенюирани ваксини през последните 12 месеца.“ |
| --- | --- | --- |

4)

В член 8, параграф 2, буква б) се заменя със следното:

„б)

Надзорната зона обхваща част от територията на Съюза с радиус, увеличен най-малко с 50 km, считано от границите на предпазната зона, и в която не са правени ваксинации против болестта син език с живи атенюирани ваксини през последните 12 месеца.“

| 5) | В член 10 точка 2 се заменя със следното:






  „2. | ваксинация против болестта син език с живи атенюирани ваксини е забранена в надзорната зона.“ |
| --- | --- | --- |

5)

В член 10 точка 2 се заменя със следното:

„2.

ваксинация против болестта син език с живи атенюирани ваксини е забранена в надзорната зона.“

Член 2

1.   Държавите-членки приемат и публикуват най-късно до 23 септември 2012 г. законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива. Те незабавно съобщават на Комисията текста на тези разпоредби.

Държавите-членки прилагат посочените разпоредби най-късно от 24 септември 2012 г.

Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите-членки.

2.   Държавите-членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното законодателство, които те приемат в областта, уредена с настоящата директива.

Член 3

Настоящата директива влиза в сила на деня след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.

Член 4

Адресати на настоящата директива са държавите-членки.

Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.

За Европейския парламент

Председател

M. SCHULZ

За Съвета

Председател

N. WAMMEN

---

(1)  ОВ C 132, 3.5.2011 г., стр. 92.

1

(2)  Позиция на Европейския парламент от 7 април 2011 г. (все още непубликувана в Официален вестник) и позиция на Съвета на първо четене от 15 декември 2011 г. (ОВ C 46 E, 17.2.2012 г., стр. 15). Позиция на Европейския парламент от 14 февруари 2012 г. (все още непубликувана в Официален вестник).

2

(3)  ОВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 74.

3

---

| 21.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 81/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 81/3

---

ДИРЕКТИВА 2012/6/ЕC НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

от 14 март 2012 година

за изменение на Директива 78/660/ЕИО на Съвета относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества във връзка с микросубектите

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 50, параграф 1 от него,

като взеха предвид предложението на Европейската комисия,

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),

в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),

като имат предвид, че:

| (1) | В заключенията на Европейския съвет от 8—9 март 2007 г. се подчертава, че намаляването на административната тежест е важен фактор за насърчаване на европейската икономика и че са необходими сериозни общи усилия за ограничаване на административната тежест в рамките на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(1)

В заключенията на Европейския съвет от 8—9 март 2007 г. се подчертава, че намаляването на административната тежест е важен фактор за насърчаване на европейската икономика и че са необходими сериозни общи усилия за ограничаване на административната тежест в рамките на Европейския съюз.

| (2) | Счетоводството бе определено като една от ключовите области, в които може да бъде намалена административната тежест за дружествата в рамките на Съюза. |
| --- | --- |

(2)

Счетоводството бе определено като една от ключовите области, в които може да бъде намалена административната тежест за дружествата в рамките на Съюза.

| (3) | Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (3) дава определения за микро-, малки и средни предприятия. Консултациите с държавите-членки обаче показаха, че установените в тази препоръка критерии относно размера на микропредприятията могат да се окажат прекалено високи за целите на счетоводството. Ето защо следва да бъде въведена нова подгрупа микропредприятия, т.нар. „микросубекти“, за да бъдат обхванати дружества с по-ниски критерии относно размера на общата балансова стойност и на нетния оборот спрямо тези, установени за микропредприятията. |
| --- | --- |

(3)

Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (3) дава определения за микро-, малки и средни предприятия. Консултациите с държавите-членки обаче показаха, че установените в тази препоръка критерии относно размера на микропредприятията могат да се окажат прекалено високи за целите на счетоводството. Ето защо следва да бъде въведена нова подгрупа микропредприятия, т.нар. „микросубекти“, за да бъдат обхванати дружества с по-ниски критерии относно размера на общата балансова стойност и на нетния оборот спрямо тези, установени за микропредприятията.

| (4) | В повечето случаи стопанската дейност на микросубектите е на местно или регионално равнище, като трансграничната дейност липсва или е ограничена. Освен това те играят важна роля за създаване на нови работни места, за насърчаване на научно-изследователската и развойна дейност и за създаване на нови икономически дейности. |
| --- | --- |

(4)

В повечето случаи стопанската дейност на микросубектите е на местно или регионално равнище, като трансграничната дейност липсва или е ограничена. Освен това те играят важна роля за създаване на нови работни места, за насърчаване на научно-изследователската и развойна дейност и за създаване на нови икономически дейности.

| (5) | Микросубектите разполагат с ограничени ресурси, с които да изпълнят изискващите много ресурси регулаторни условия. Въпреки това те често подлежат на същите правила за финансово отчитане като по-големите дружества. Тези правила налагат върху тях тежест, която не съответства на техния размер и следователно създава неравностойни условия за най-малките предприятия в сравнение с по-големите. Ето защо следва да е възможно освобождаването на микросубектите от някои задължения, които могат да доведат до ненужно голяма административна тежест за тях. Микросубектите обаче следва да продължат да подлежат на националните задължения за водене на счетоводство, отразяващо техните търговски операции и финансово положение. |
| --- | --- |

(5)

Микросубектите разполагат с ограничени ресурси, с които да изпълнят изискващите много ресурси регулаторни условия. Въпреки това те често подлежат на същите правила за финансово отчитане като по-големите дружества. Тези правила налагат върху тях тежест, която не съответства на техния размер и следователно създава неравностойни условия за най-малките предприятия в сравнение с по-големите. Ето защо следва да е възможно освобождаването на микросубектите от някои задължения, които могат да доведат до ненужно голяма административна тежест за тях. Микросубектите обаче следва да продължат да подлежат на националните задължения за водене на счетоводство, отразяващо техните търговски операции и финансово положение.

| (6) | Като се има предвид, че броят на дружествата, за които ще се прилагат определените в настоящата директива критерии относно размера, ще се различава съществено в отделните държави-членки и че дейността на микросубектите не оказва никакво или ограничено въздействие върху трансграничната търговия или функционирането на вътрешния пазар, при изпълнението на настоящата директива на национално равнище държавите-членки следва да отчитат различното въздействие на тези критерии. |
| --- | --- |

(6)

Като се има предвид, че броят на дружествата, за които ще се прилагат определените в настоящата директива критерии относно размера, ще се различава съществено в отделните държави-членки и че дейността на микросубектите не оказва никакво или ограничено въздействие върху трансграничната търговия или функционирането на вътрешния пазар, при изпълнението на настоящата директива на национално равнище държавите-членки следва да отчитат различното въздействие на тези критерии.

| (7) | При вземането на решения относно това как и дали да прилагат режим за микросубектите в рамките на Директива 78/660/ЕИО на Съвета (4), държавите-членки следва да отчитат специфичните условия и нужди на собствените си пазари. |
| --- | --- |

(7)

При вземането на решения относно това как и дали да прилагат режим за микросубектите в рамките на Директива 78/660/ЕИО на Съвета (4), държавите-членки следва да отчитат специфичните условия и нужди на собствените си пазари.

| (8) | Микросубектите трябва да вземат предвид приходите и разходите, отнасящи се до финансовата година, независимо от датата на получаване или плащане на тези приходи или разходи. Изчисляването на предоставените аванси и натрупаните приходи, както и на натрупаните задължения и приходите за бъдещи периоди, обаче може да представлява тежест за микросубектите. Поради това държавите-членки следва да имат право да освобождават микросубектите от изчисляването и представянето на тези пера само доколкото това освобождаване се отнася до разходи, различни от разходите за суровини и консумативи, корекциите в стойността, разходите за персонал и данъци. По този начин може да се намали административната тежест, свързана с изчисляването на сравнително малки баланси. |
| --- | --- |

(8)

Микросубектите трябва да вземат предвид приходите и разходите, отнасящи се до финансовата година, независимо от датата на получаване или плащане на тези приходи или разходи. Изчисляването на предоставените аванси и натрупаните приходи, както и на натрупаните задължения и приходите за бъдещи периоди, обаче може да представлява тежест за микросубектите. Поради това държавите-членки следва да имат право да освобождават микросубектите от изчисляването и представянето на тези пера само доколкото това освобождаване се отнася до разходи, различни от разходите за суровини и консумативи, корекциите в стойността, разходите за персонал и данъци. По този начин може да се намали административната тежест, свързана с изчисляването на сравнително малки баланси.

| (9) | Публикуването на годишните счетоводни отчети може да представлява тежест за микросубектите. Същевременно е необходимо държавите-членки да гарантират спазването на настоящата директива. Съответно на държавите-членки следва да се разреши да освобождават микросубектите от общото изискване за публикуване, при условие че информацията от баланса бъде надлежно подадена, в съответствие с националното право, най-малко в един посочен компетентен орган и предадена за вписване в търговския регистър, така че да може да се получи копие при подаване на заявление. В такива случаи не се прилага задължението, предвидено в член 47 от Директива 78/660/ЕИО, за публикуване на всеки счетоводен документ в съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 2009/101/ЕО (5). |
| --- | --- |

(9)

Публикуването на годишните счетоводни отчети може да представлява тежест за микросубектите. Същевременно е необходимо държавите-членки да гарантират спазването на настоящата директива. Съответно на държавите-членки следва да се разреши да освобождават микросубектите от общото изискване за публикуване, при условие че информацията от баланса бъде надлежно подадена, в съответствие с националното право, най-малко в един посочен компетентен орган и предадена за вписване в търговския регистър, така че да може да се получи копие при подаване на заявление. В такива случаи не се прилага задължението, предвидено в член 47 от Директива 78/660/ЕИО, за публикуване на всеки счетоводен документ в съответствие с член 3, параграф 5 от Директива 2009/101/ЕО (5).

| (10) | Целта на настоящата директива е да даде възможност на държавите-членки да създадат опростена среда за финансово отчитане на микросубектите. Използването на справедливи стойности може да доведе до необходимост от подробни данни, за да се обясни въз основа на какво е била определена справедливата стойност по някои пера. Предвид това, че режимът по отношение на микросубектите предвижда много малко подробности под формата на бележки в приложението към отчетите, ползвателите на отчетите на микросубектите не биха могли да знаят дали сумите в баланса и в отчета за приходите и разходите са по справедлива стойност. Съответно, за да се осигури по-голяма сигурност за тези ползватели в това отношение, държавите-членки не следва да позволяват, нито да изискват микросубектите, които се ползват от някое от правата за освобождаване съгласно настоящата директива, да съставят счетоводните си отчети въз основа на оценка по справедлива стойност. Микросубектите, които желаят да използват или за които е необходимо да използват справедливата стойност, ще продължат да имат възможност да го направят, като изберат други режими съгласно настоящата директива, при които държавите-членки позволяват или изискват да се използва тази стойност. |
| --- | --- |

(10)

Целта на настоящата директива е да даде възможност на държавите-членки да създадат опростена среда за финансово отчитане на микросубектите. Използването на справедливи стойности може да доведе до необходимост от подробни данни, за да се обясни въз основа на какво е била определена справедливата стойност по някои пера. Предвид това, че режимът по отношение на микросубектите предвижда много малко подробности под формата на бележки в приложението към отчетите, ползвателите на отчетите на микросубектите не биха могли да знаят дали сумите в баланса и в отчета за приходите и разходите са по справедлива стойност. Съответно, за да се осигури по-голяма сигурност за тези ползватели в това отношение, държавите-членки не следва да позволяват, нито да изискват микросубектите, които се ползват от някое от правата за освобождаване съгласно настоящата директива, да съставят счетоводните си отчети въз основа на оценка по справедлива стойност. Микросубектите, които желаят да използват или за които е необходимо да използват справедливата стойност, ще продължат да имат възможност да го направят, като изберат други режими съгласно настоящата директива, при които държавите-членки позволяват или изискват да се използва тази стойност.

| (11) | При вземането на решения относно това как и дали да прилагат режим за микросубектите в рамките на приложното поле на Директива 78/660/ЕИО, държавите-членки следва да гарантират, че микросубектите, които подлежат на консолидиране съгласно Директива 83/349/ЕИО на Съвета (6) относно консолидираните счетоводни отчети, разполагат с достатъчно подробни счетоводни данни за тази цел и че освобождаванията, предвидени в настоящата директива, не накърняват задължението за изготвяне на консолидирани счетоводни отчети в съответствие с Директива 83/349/ЕИО. |
| --- | --- |

(11)

При вземането на решения относно това как и дали да прилагат режим за микросубектите в рамките на приложното поле на Директива 78/660/ЕИО, държавите-членки следва да гарантират, че микросубектите, които подлежат на консолидиране съгласно Директива 83/349/ЕИО на Съвета (6) относно консолидираните счетоводни отчети, разполагат с достатъчно подробни счетоводни данни за тази цел и че освобождаванията, предвидени в настоящата директива, не накърняват задължението за изготвяне на консолидирани счетоводни отчети в съответствие с Директива 83/349/ЕИО.

| (12) | Доколкото целта на настоящата директива, а именно намаляване на административната тежест за микросубектите, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради своето въздействие може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигането на тази цел. |
| --- | --- |

(12)

Доколкото целта на настоящата директива, а именно намаляване на административната тежест за микросубектите, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради своето въздействие може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.

| (13) | Следователно Директива 78/660/ЕИО следва да бъде съответно изменена, |
| --- | --- |

(13)

Следователно Директива 78/660/ЕИО следва да бъде съответно изменена,

ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА:

Член 1

Изменения на Директива 78/660/ЕИО

Директива 78/660/ЕИО се изменя, както следва:

| 1) | Вмъква се следният член:
  „Член 1а
  1.   Държавите-членки могат да предвидят освобождаване от някои от задълженията по настоящата директива в съответствие с параграфи 2 и 3, по отношение на дружества, които към датата на приключване на баланса не надхвърлят праговете по два от следните три критерия (микросубекти):






  а) | обща балансова стойност: 350 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

1)

Вмъква се следният член:

„Член 1а

1.   Държавите-членки могат да предвидят освобождаване от някои от задълженията по настоящата директива в съответствие с параграфи 2 и 3, по отношение на дружества, които към датата на приключване на баланса не надхвърлят праговете по два от следните три критерия (микросубекти):

а)

обща балансова стойност: 350 000 EUR;

| б) | нетен оборот: 700 000 EUR; |
| --- | --- |

б)

нетен оборот: 700 000 EUR;

| в) | среден брой на наетите лица през финансовата година: 10. |
| --- | --- |

в)

среден брой на наетите лица през финансовата година: 10.

2.   Държавите-членки могат да освободят дружествата, посочени в параграф 1, от някои или всички от следните задължения:

| а) | задължението за представяне на групи „Предоставени аванси и натрупани приходи“ и „Натрупани задължения и приходи за бъдещи периоди“ в съответствие с членове 18 и 21; |
| --- | --- |

а)

задължението за представяне на групи „Предоставени аванси и натрупани приходи“ и „Натрупани задължения и приходи за бъдещи периоди“ в съответствие с членове 18 и 21;

| б) | когато държава-членка се ползва от възможността по буква а) от настоящия параграф, тя може да позволи на тези дружества, но само по отношение на други плащания, както е посочено в параграф 3, буква б), подточка vi), да се отклонят от член 31, параграф 1, буква г) по отношение на признаването на „Предоставени аванси и натрупани приходи“ и на „Натрупани задължения и приходи за бъдещи периоди“, при условие че това е отбелязано в бележките в приложението към счетоводните отчети или в съответствие с буква в) от настоящия параграф — в бележка под линия към баланса; |
| --- | --- |

б)

когато държава-членка се ползва от възможността по буква а) от настоящия параграф, тя може да позволи на тези дружества, но само по отношение на други плащания, както е посочено в параграф 3, буква б), подточка vi), да се отклонят от член 31, параграф 1, буква г) по отношение на признаването на „Предоставени аванси и натрупани приходи“ и на „Натрупани задължения и приходи за бъдещи периоди“, при условие че това е отбелязано в бележките в приложението към счетоводните отчети или в съответствие с буква в) от настоящия параграф — в бележка под линия към баланса;

| в) | задължението за съставяне на приложението към годишните счетоводни отчети в съответствие с членове 43—45, при условие че изискваната информация съгласно член 14 и член 43, параграф 1, точка 13 от настоящата директива, и член 22, параграф 2 от Директива 77/91/ЕИО (7), е посочена в бележка под линия към баланса; |
| --- | --- |

в)

задължението за съставяне на приложението към годишните счетоводни отчети в съответствие с членове 43—45, при условие че изискваната информация съгласно член 14 и член 43, параграф 1, точка 13 от настоящата директива, и член 22, параграф 2 от Директива 77/91/ЕИО (7), е посочена в бележка под линия към баланса;

| г) | задължението за изготвяне на годишен доклад за дейността в съответствие с член 46 от настоящата директива, при условие че изискваната информация съгласно член 22, параграф 2 от Директива 77/91/ЕИО е отбелязана в приложението към счетоводните отчети или — в съответствие с буква в) от настоящия параграф — в бележка под линия към баланса; |
| --- | --- |

г)

задължението за изготвяне на годишен доклад за дейността в съответствие с член 46 от настоящата директива, при условие че изискваната информация съгласно член 22, параграф 2 от Директива 77/91/ЕИО е отбелязана в приложението към счетоводните отчети или — в съответствие с буква в) от настоящия параграф — в бележка под линия към баланса;

| д) | задължението за публикуване на годишните счетоводни отчети в съответствие с членове 47—50а, при условие че съдържащата се в тях информация от баланса бъде надлежно подадена в съответствие с националното право в най-малко един компетентен орган, посочен от съответната държавата-членка. Когато компетентният орган е различен от централния регистър, търговския регистър или регистъра на дружествата, както е посочено в член 3, параграф 1 от Директива 2009/101/ЕО (8), компетентният орган е задължен да предостави на регистъра подадената информация. |
| --- | --- |

д)

задължението за публикуване на годишните счетоводни отчети в съответствие с членове 47—50а, при условие че съдържащата се в тях информация от баланса бъде надлежно подадена в съответствие с националното право в най-малко един компетентен орган, посочен от съответната държавата-членка. Когато компетентният орган е различен от централния регистър, търговския регистър или регистъра на дружествата, както е посочено в член 3, параграф 1 от Директива 2009/101/ЕО (8), компетентният орган е задължен да предостави на регистъра подадената информация.

3.   Държавите-членки могат да разрешат на дружествата, посочени в параграф 1:

| а) | да изготвят само съкратен баланс, който да отразява поотделно най-малко онези пера, които са предшествани от букви в член 9 или член 10, когато това е приложимо. Когато се прилага параграф 2, буква а), в баланса не се вписват група Д от „Активи“ и група Г от „Пасиви“ по член 9 или група Д и група К по член 10; |
| --- | --- |

а)

да изготвят само съкратен баланс, който да отразява поотделно най-малко онези пера, които са предшествани от букви в член 9 или член 10, когато това е приложимо. Когато се прилага параграф 2, буква а), в баланса не се вписват група Д от „Активи“ и група Г от „Пасиви“ по член 9 или група Д и група К по член 10;

| б) | да изготвят само съкратен отчет за приходите и разходите, който да отразява поотделно най-малко следните пера, когато това е приложимо:






  i) | нетен оборот; |
| --- | --- | --- |

б)

да изготвят само съкратен отчет за приходите и разходите, който да отразява поотделно най-малко следните пера, когато това е приложимо:

i)

нетен оборот;

| ii) | други приходи; |
| --- | --- |

ii)

други приходи;

| iii) | разходи за суровини и консумативи; |
| --- | --- |

iii)

разходи за суровини и консумативи;

| iv) | разходи за персонал; |
| --- | --- |

iv)

разходи за персонал;

| v) | корекции в стойността; |
| --- | --- |

v)

корекции в стойността;

| vi) | други разходи; |
| --- | --- |

vi)

други разходи;

| vii) | данъци; |
| --- | --- |

vii)

данъци;

| viii) | резултат за финансовата година. |
| --- | --- |

viii)

резултат за финансовата година.

4.   Държавите-членки не разрешават, нито изискват раздел 7а да се прилага за микросубекти, които се ползват от освобождаванията, предвидени в параграфи 2 и 3.

5.   По отношение на дружествата, посочени в параграф 1, се счита, че годишните счетоводни отчети, изготвени в съответствие с параграфи 2, 3 и 4, дават вярна и точна представа, която се изисква по член 2, параграф 3, и следователно член 2, параграфи 4 и 5 не се прилагат за такива отчети.

6.   Ако към датата на приключване на баланса дадено дружество е надхвърлило или вече не надхвърля праговете по два от трите показателя, предвидени в параграф 1, това обстоятелство се отразява върху прилагането на дерогацията, предвидена в параграфи 2, 3 и 4, само ако е настъпило както в текущата, така и в предходната финансова година.

7.   За държавите-членки, които не са приели еврото, сумата в националната парична единица, която е еквивалентна на сумите, посочени в параграф 1, се получава чрез прилагане на обменния курс, публикуван в Официален вестник на Европейския съюз на датата на влизане в сила на всяка директива, която определя тази сума.

8.   Общата балансова стойност по параграф 1, буква а) се състои или от активите в групи от А до Д от „Активи“ по член 9, или от активите в групи от А до Д по член 10. Ако се прилага параграф 2, буква а), общата балансова стойност по параграф 1, буква а) се състои или от активите в групи от А до Г от „Активи“ по член 9, или от активите в групи от А до Г по член 10.

| 2) | В член 5 параграф 1 се заменя със следното:
  „1.   Чрез дерогация от член 4, параграфи 1 и 2 държавите-членки могат да въведат специална структура за годишните счетоводни отчети на инвестиционните дружества и на финансовите холдингови дружества, при условие че тази особена структура дава за тези дружества представа, равностойна на предвидената в член 2, параграф 3. Държавите-членки не предоставят освобождаванията, предвидени в член 1а, по отношение на инвестиционни дружества или финансови холдингови дружества.“ |
| --- | --- |

2)

В член 5 параграф 1 се заменя със следното:

„1.   Чрез дерогация от член 4, параграфи 1 и 2 държавите-членки могат да въведат специална структура за годишните счетоводни отчети на инвестиционните дружества и на финансовите холдингови дружества, при условие че тази особена структура дава за тези дружества представа, равностойна на предвидената в член 2, параграф 3. Държавите-членки не предоставят освобождаванията, предвидени в член 1а, по отношение на инвестиционни дружества или финансови холдингови дружества.“

| 3) | Член 53а се заменя със следното:
  „Член 53а
  Държавите-членки не предоставят освобождаванията, предвидени в членове 1а, 11 и 27, член 43, параграф 1, точки 7а и 7б и членове 46, 47 и 51, по отношение на дружества, чиито ценни книжа са допуснати до търговия на регулиран пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО.“ |
| --- | --- |

3)

Член 53а се заменя със следното:

„Член 53а

Държавите-членки не предоставят освобождаванията, предвидени в членове 1а, 11 и 27, член 43, параграф 1, точки 7а и 7б и членове 46, 47 и 51, по отношение на дружества, чиито ценни книжа са допуснати до търговия на регулиран пазар по смисъла на член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО.“

Член 2

Транспониране

1.   Държавите-членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива, ако и когато решат да се възползват от някоя от възможностите, предоставени в член 1а от Директива 78/660/ЕИО, като вземат предвид по-специално положението на национално равнище по отношение на броя на обхванатите дружества, които отговарят на критериите относно размера, предвидени в параграф 1 от посочения член. Те незабавно информират Комисията за текста на тези разпоредби.

Когато държавите-членки приемат посочените разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите-членки.

2.   Държавите-членки съобщават на Комисията текста на основните разпоредби от националното право, които приемат в областта, уредена с настоящата директива.

Член 3

Доклад

Не по-късно от 10 април 2017 г. Комисията представя на Европейския парламент, на Съвета и на Европейския икономически и социален комитет доклад за положението на микросубектите, като взема предвид по-специално положението на национално равнище по отношение на броя на дружествата, които отговарят на критериите относно размера, и намаляването на административните тежести в резултат на освобождаването от изискването за публикуване.

Член 4

Влизане в сила

Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след публикуването ѝ в Официален вестник на Европейския съюз.

Член 5

Адресати

Адресати на настоящата директива са държавите-членки.

Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.

За Европейския парламент

Председател

M. SCHULZ

За Съвета

Председател

N. WAMMEN

---

(1)  ОВ C 317, 23.12.2009 г., стр. 67.

1

(2)  Позиция на Европейския парламент от 10 март 2010 г. (ОВ C 349 Е, 22.12.2010 г., стр. 111) и позиция на Съвета на първо четене от 12 септември 2011 г. (ОВ C 337 Е, 18.11.2011 г., стр. 1). Позиция на Европейския парламент от 13 декември 2011 г. (все още непубликувана в Официален вестник)] и решение на Съвета от 21 февруари 2012 г.

2

(3)  ОВ L 124, 20.5.2003 г., стр. 36.

3

(4)  ОВ L 222, 14.8.1978 г., стр. 11.

4

(5)  Директива 2009/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за координиране на гаранциите, които държавите-членки изискват от дружествата по смисъла на член 54, втора алинея от Договора, за защита на интересите на членовете и на трети лица с цел тези гаранции да станат равностойни (ОВ L 258, 1.10.2009 г., стр. 11).

5

Бележка: Заглавието на Директива 2009/101/ЕО бе адаптирано, за да се отчете преномерирането на членовете на Договора за създаване на Европейската общност в съответствие с член 5 от Договора от Лисабон; първоначално то съдържаше позоваване на член 48, втора алинея от Договора.

(6)  ОВ L 193, 18.7.1983 г., стр. 1.

6

(7)  Втора Директива 77/91/ЕИО на Съвета от 13 декември 1976 г. за съгласуване на гаранциите, които се изискват в държавите-членки за дружествата по смисъла на член 54, втора алинея от Договора, за защита на интересите както на съдружниците, така и на трети лица по отношение учредяването на акционерни дружества и поддържането и изменението на техния капитал с цел тези гаранции да станат равностойни (ОВ L 26, 31.1.1977 г., стр. 1).

7

Бележка: Заглавието на Директива 77/91/ЕИО бе адаптирано, за да се отчете преномерирането на членовете на Договора за създаване на Европейската общност в съответствие с член 12 от Договора от Амстердам и с член 5 от Договора от Лисабон; първоначално то съдържаше позоваване на член 58, втора алинея от Договора.

(8)  Директива 2009/101/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за координиране на гаранциите, които държавите-членки изискват от дружествата по смисъла на член 54, втора алинея от Договора, за защита на интересите на членовете и на трети лица с цел тези гаранции да станат равностойни (ОВ L 258, 1.10.2009 г., стр. 11).

8

Бележка: Заглавието на Директива 2009/101/ЕО бе адаптирано, за да се отчете преномерирането на членовете на Договора за създаване на Европейската общност в съответствие с член 5 от Договора от Лисабон; първоначално то съдържаше позоваване на член 48, втора алинея от Договора.“

---

РЕШЕНИЯ

| 21.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 81/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 81/7

---

РЕШЕНИЕ No 243/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

от 14 март 2012 година

за създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,

като взеха предвид предложението на Европейската комисия,

след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),

след консултация с Комитета на регионите,

в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),

като имат предвид, че:

| (1) | Съгласно Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (3) Комисията може да внася законодателни предложения в Европейския парламент и в Съвета за създаването на многогодишни програми за политиката в областта на радиочестотния спектър. Тези програми следва да установяват насоките и целите на политиката за стратегическото планиране и хармонизиране на използването на радиочестотния спектър в съответствие с директивите, приложими за електронните съобщителни мрежи и услуги. Тези насоки и цели на политиката следва да са свързани с достъпността и ефикасното използване на спектъра, необходими за създаването и функционирането на вътрешния пазар. Програмата за политика в областта на радиочестотния спектър (наричана по-нататък „Програмата“) следва да подкрепя целите и ключовите действия, очертани в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г. за Стратегията „Европа 2020“ и в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), и е включена сред 50-те приоритетни действия от съобщението на Комисията от 11 ноември 2010 г., озаглавено „За Акт за единния пазар“. |
| --- | --- |

(1)

Съгласно Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (3) Комисията може да внася законодателни предложения в Европейския парламент и в Съвета за създаването на многогодишни програми за политиката в областта на радиочестотния спектър. Тези програми следва да установяват насоките и целите на политиката за стратегическото планиране и хармонизиране на използването на радиочестотния спектър в съответствие с директивите, приложими за електронните съобщителни мрежи и услуги. Тези насоки и цели на политиката следва да са свързани с достъпността и ефикасното използване на спектъра, необходими за създаването и функционирането на вътрешния пазар. Програмата за политика в областта на радиочестотния спектър (наричана по-нататък „Програмата“) следва да подкрепя целите и ключовите действия, очертани в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г. за Стратегията „Европа 2020“ и в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), и е включена сред 50-те приоритетни действия от съобщението на Комисията от 11 ноември 2010 г., озаглавено „За Акт за единния пазар“.

| (2) | Настоящото решение не следва да засяга действащото право на Съюза, по-специално Директива 1999/5/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 1999 г. относно радионавигационното оборудване и далекосъобщителното крайно оборудване и взаимното признаване на тяхното съответствие (4), Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях (Директива за достъпа) (5), Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за разрешение) (6), Директива 2002/21/ЕО, както и Решение 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (7). Настоящото решение не следва също да засяга мерките, предприемани на национално равнище, в съответствие с правото на Съюза, които следват цели от общ интерес, по-специално във връзка с регулирането на съдържанието и аудио-визуалната политика, както и правото на държавите-членки да организират и използват радиочестотния си спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната. |
| --- | --- |

(2)

Настоящото решение не следва да засяга действащото право на Съюза, по-специално Директива 1999/5/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 1999 г. относно радионавигационното оборудване и далекосъобщителното крайно оборудване и взаимното признаване на тяхното съответствие (4), Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях (Директива за достъпа) (5), Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за разрешение) (6), Директива 2002/21/ЕО, както и Решение 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (7). Настоящото решение не следва също да засяга мерките, предприемани на национално равнище, в съответствие с правото на Съюза, които следват цели от общ интерес, по-специално във връзка с регулирането на съдържанието и аудио-визуалната политика, както и правото на държавите-членки да организират и използват радиочестотния си спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната.

| (3) | Радиочестотният спектър е ключов обществен ресурс за важни сектори и услуги, включително мобилни, безжични широколентови и спътникови съобщения, телевизионно и радиоразпръскване, транспорт, радиолокация и приложения, като системи за предупреждение, дистанционни управления, слухови апарати, микрофони и медицинска апаратура. Той стои в основата на обществени услуги, като услуги за сигурност и безопасност, включително гражданска защита, и научни дейности, като метеорология, наблюдение на Земята, радиоастрономия и космически изследвания. Лесният достъп до радиочестотния спектър е от значение и за предоставянето на електронни съобщения, по-специално за гражданите и предприятията, които се намират в отдалечени и слабонаселени райони, например селските райони или островите. Поради това регулаторните мерки относно радиочестотния спектър имат отражение върху икономиката, безопасността, здравеопазването, обществения интерес, културата, науката, социалната сфера, околната среда и технологиите. |
| --- | --- |

(3)

Радиочестотният спектър е ключов обществен ресурс за важни сектори и услуги, включително мобилни, безжични широколентови и спътникови съобщения, телевизионно и радиоразпръскване, транспорт, радиолокация и приложения, като системи за предупреждение, дистанционни управления, слухови апарати, микрофони и медицинска апаратура. Той стои в основата на обществени услуги, като услуги за сигурност и безопасност, включително гражданска защита, и научни дейности, като метеорология, наблюдение на Земята, радиоастрономия и космически изследвания. Лесният достъп до радиочестотния спектър е от значение и за предоставянето на електронни съобщения, по-специално за гражданите и предприятията, които се намират в отдалечени и слабонаселени райони, например селските райони или островите. Поради това регулаторните мерки относно радиочестотния спектър имат отражение върху икономиката, безопасността, здравеопазването, обществения интерес, културата, науката, социалната сфера, околната среда и технологиите.

| (4) | Следва да бъде възприет обновен икономически и социален подход по отношение на управлението, разпределянето и използването на радиочестотния спектър. Този подход следва да обръща специално внимание на политиката в областта на радиочестотния спектър с цел да се гарантира по-голямата му ефикасност, по-добро планиране на честотите и предпазни мерки срещу антиконкурентно поведение. |
| --- | --- |

(4)

Следва да бъде възприет обновен икономически и социален подход по отношение на управлението, разпределянето и използването на радиочестотния спектър. Този подход следва да обръща специално внимание на политиката в областта на радиочестотния спектър с цел да се гарантира по-голямата му ефикасност, по-добро планиране на честотите и предпазни мерки срещу антиконкурентно поведение.

| (5) | Стратегическото планиране и хармонизирането на използването на радиочестотния спектър на равнището на Съюза следва да укрепят вътрешния пазар за безжични електронни съобщителни услуги и оборудване, както и други политики на Съюза, изискващи използване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават нови възможности за иновации и разкриване на работни места и същевременно се допринася за икономическото възстановяване и социалната интеграция в целия Съюз, и в същото време се зачита важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра. |
| --- | --- |

(5)

Стратегическото планиране и хармонизирането на използването на радиочестотния спектър на равнището на Съюза следва да укрепят вътрешния пазар за безжични електронни съобщителни услуги и оборудване, както и други политики на Съюза, изискващи използване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават нови възможности за иновации и разкриване на работни места и същевременно се допринася за икономическото възстановяване и социалната интеграция в целия Съюз, и в същото време се зачита важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра.

| (6) | Хармонизирането на използването на подходящ радиочестотен спектър може да бъде и от полза за качеството на услугите, предоставяни посредством електронни съобщения, и е от съществено значение за създаването на икономии от мащаба, тъй като понижава както разходите за изграждане на безжични мрежи, така и разходите на потребителите за безжични устройства. За тази цел Съюзът се нуждае от програма за политика, която обхваща вътрешния пазар във всички области на политика на Съюза, включващи използването на радиочестотен спектър, като електронни съобщения, научноизследователска дейност, технологично развитие и космическо пространство, транспорт, енергетика и аудио-визуални политики. |
| --- | --- |

(6)

Хармонизирането на използването на подходящ радиочестотен спектър може да бъде и от полза за качеството на услугите, предоставяни посредством електронни съобщения, и е от съществено значение за създаването на икономии от мащаба, тъй като понижава както разходите за изграждане на безжични мрежи, така и разходите на потребителите за безжични устройства. За тази цел Съюзът се нуждае от програма за политика, която обхваща вътрешния пазар във всички области на политика на Съюза, включващи използването на радиочестотен спектър, като електронни съобщения, научноизследователска дейност, технологично развитие и космическо пространство, транспорт, енергетика и аудио-визуални политики.

| (7) | Програмата следва да насърчава конкуренцията и да допринася за полагане на основите на истински единен цифров пазар. |
| --- | --- |

(7)

Програмата следва да насърчава конкуренцията и да допринася за полагане на основите на истински единен цифров пазар.

| (8) | Програмата следва по-специално да подкрепи Стратегията „Европа 2020“ предвид огромния потенциал на безжичните услуги за насърчаване на основаваща се на знанието икономика, за развиване и подпомагане на сектори, разчитащи на информационни и комуникационни технологии, и за преодоляване на цифровото разделение. Нарастващото използване по-специално на аудио-визуални медийни услуги и онлайн съдържание увеличава търсенето на скорост и покритие. Програмата е също ключов фактор в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), която има за цел да осигури бърз широколентов достъп до Интернет в бъдещата основаваща се на мрежи и на знание икономика, с амбициозна цел за универсално покритие с широколентов достъп. Предоставянето на кабелен и безжичен широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет спомага за постигането на целта за осигуряване на всички потребители на широколентов достъп със скорост не по-малко от 30 Mbps до 2020 г., а за поне половината от домакинствата в Съюза — на широколентов достъп със скорост от поне 100 Mbps, и е важно за насърчаването на икономическия растеж и глобалната конкурентоспособност и необходимо за постигане на устойчивите икономически и социални ползи от единен цифров пазар. Програмата също следва да подкрепя и насърчава други секторни политики на Съюза, като тези за устойчива околна среда и икономическо и социално приобщаване на всички граждани на Съюза. Предвид значението на безжичните приложения за иновациите програмата също така е ключова инициатива в подкрепа на политиките на Съюза за иновации. |
| --- | --- |

(8)

Програмата следва по-специално да подкрепи Стратегията „Европа 2020“ предвид огромния потенциал на безжичните услуги за насърчаване на основаваща се на знанието икономика, за развиване и подпомагане на сектори, разчитащи на информационни и комуникационни технологии, и за преодоляване на цифровото разделение. Нарастващото използване по-специално на аудио-визуални медийни услуги и онлайн съдържание увеличава търсенето на скорост и покритие. Програмата е също ключов фактор в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), която има за цел да осигури бърз широколентов достъп до Интернет в бъдещата основаваща се на мрежи и на знание икономика, с амбициозна цел за универсално покритие с широколентов достъп. Предоставянето на кабелен и безжичен широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет спомага за постигането на целта за осигуряване на всички потребители на широколентов достъп със скорост не по-малко от 30 Mbps до 2020 г., а за поне половината от домакинствата в Съюза — на широколентов достъп със скорост от поне 100 Mbps, и е важно за насърчаването на икономическия растеж и глобалната конкурентоспособност и необходимо за постигане на устойчивите икономически и социални ползи от единен цифров пазар. Програмата също следва да подкрепя и насърчава други секторни политики на Съюза, като тези за устойчива околна среда и икономическо и социално приобщаване на всички граждани на Съюза. Предвид значението на безжичните приложения за иновациите програмата също така е ключова инициатива в подкрепа на политиките на Съюза за иновации.

| (9) | Програмата следва да постави основите за развитие, в рамките на което Съюзът може да поеме водеща роля по отношение на скоростта, мобилността, покритието и капацитета на безжичния широколентов достъп. Тази водеща роля е от съществено значение за установяване на конкурентен единен цифров пазар, който да служи за отварянето на вътрешния пазар за всички граждани на Съюза. |
| --- | --- |

(9)

Програмата следва да постави основите за развитие, в рамките на което Съюзът може да поеме водеща роля по отношение на скоростта, мобилността, покритието и капацитета на безжичния широколентов достъп. Тази водеща роля е от съществено значение за установяване на конкурентен единен цифров пазар, който да служи за отварянето на вътрешния пазар за всички граждани на Съюза.

| (10) | Програмата следва да определи ръководни принципи и цели до 2015 г. за държавите-членки и институциите на Съюза и да установи конкретни инициативи за прилагане. Макар и управлението на радиочестотния спектър да продължава да е в голяма степен въпрос от национална компетентност, то следва да се осъществява в съответствие с действащото право на Съюза и да позволява действия за следване на политиките на Съюза. |
| --- | --- |

(10)

Програмата следва да определи ръководни принципи и цели до 2015 г. за държавите-членки и институциите на Съюза и да установи конкретни инициативи за прилагане. Макар и управлението на радиочестотния спектър да продължава да е в голяма степен въпрос от национална компетентност, то следва да се осъществява в съответствие с действащото право на Съюза и да позволява действия за следване на политиките на Съюза.

| (11) | Програмата също следва да вземе предвид Решение No 676/2002/ЕО и експертните технически познания на Европейската конференция по пощи и далекосъобщения (по-нататък „CEPT“), така че политиките на Съюза, които зависят от радиочестотния спектър и са били одобрени от Европейския парламент и Съвета, да могат да се прилагат посредством технически мерки за изпълнение, като се отбележи, че такива мерки могат да се предприемат винаги когато е необходимо, за изпълнение на вече съществуващи политики на Съюза. |
| --- | --- |

(11)

Програмата също следва да вземе предвид Решение No 676/2002/ЕО и експертните технически познания на Европейската конференция по пощи и далекосъобщения (по-нататък „CEPT“), така че политиките на Съюза, които зависят от радиочестотния спектър и са били одобрени от Европейския парламент и Съвета, да могат да се прилагат посредством технически мерки за изпълнение, като се отбележи, че такива мерки могат да се предприемат винаги когато е необходимо, за изпълнение на вече съществуващи политики на Съюза.

| (12) | Лесният достъп до радиочестотния спектър може да изисква иновативни видове разрешения, като колективно използване на спектъра или споделено ползване на инфраструктура, чието прилагане в Съюза би могло да се улесни чрез установяване на най-добри практики и насърчаване на обмена на информация, както и чрез определяне на някои общи или сходни условия за използване на радиочестотния спектър. Общите разрешения, които представляват най-облекченият вид разрешение, са от особен интерес, когато няма риск смущенията да възпрепятстват развитието на други услуги. |
| --- | --- |

(12)

Лесният достъп до радиочестотния спектър може да изисква иновативни видове разрешения, като колективно използване на спектъра или споделено ползване на инфраструктура, чието прилагане в Съюза би могло да се улесни чрез установяване на най-добри практики и насърчаване на обмена на информация, както и чрез определяне на някои общи или сходни условия за използване на радиочестотния спектър. Общите разрешения, които представляват най-облекченият вид разрешение, са от особен интерес, когато няма риск смущенията да възпрепятстват развитието на други услуги.

| (13) | Въпреки че все още са в процес на технологично разработване, т. нар. „когнитивни технологии“ следва вече да бъдат допълнително проучвани, включително чрез улесняване на споделеното използване въз основа на позиционирането. |
| --- | --- |

(13)

Въпреки че все още са в процес на технологично разработване, т. нар. „когнитивни технологии“ следва вече да бъдат допълнително проучвани, включително чрез улесняване на споделеното използване въз основа на позиционирането.

| (14) | Търговията с права за ползване на радиочестотен спектър, съчетана с гъвкави условия за ползване, би могла значително да допринесе за икономическия растеж. Поради това честотните ленти, за които правото на Съюза вече е въвело гъвкаво използване, следва незабавно да могат да се търгуват съгласно Директива 2002/21/ЕО. Споделянето на най-добри практики относно условията и процедурите за разрешение за такива честотни ленти и общите мерки за предотвратяване на натрупването на права за ползване на спектъра, което може да породи господстващо положение, както и на неоправданото неизползване на такива права биха улеснили координираното въвеждане от всички държави-членки на тези мерки и биха спомогнали за придобиването на такива права навсякъде в Съюза. Колективното (или споделеното) използване на радиочестотния спектър — като достъпа на неопределен брой независими ползватели и/или устройства до радиочестотен спектър в същия диапазон честоти по едно и също време и в определен географски регион съгласно добре определен набор от условия — следва да се насърчава, където е приложимо, без да се засягат разпоредбите на Директива 2002/20/ЕО по отношение на електронните съобщителни мрежи и услуги. |
| --- | --- |

(14)

Търговията с права за ползване на радиочестотен спектър, съчетана с гъвкави условия за ползване, би могла значително да допринесе за икономическия растеж. Поради това честотните ленти, за които правото на Съюза вече е въвело гъвкаво използване, следва незабавно да могат да се търгуват съгласно Директива 2002/21/ЕО. Споделянето на най-добри практики относно условията и процедурите за разрешение за такива честотни ленти и общите мерки за предотвратяване на натрупването на права за ползване на спектъра, което може да породи господстващо положение, както и на неоправданото неизползване на такива права биха улеснили координираното въвеждане от всички държави-членки на тези мерки и биха спомогнали за придобиването на такива права навсякъде в Съюза. Колективното (или споделеното) използване на радиочестотния спектър — като достъпа на неопределен брой независими ползватели и/или устройства до радиочестотен спектър в същия диапазон честоти по едно и също време и в определен географски регион съгласно добре определен набор от условия — следва да се насърчава, където е приложимо, без да се засягат разпоредбите на Директива 2002/20/ЕО по отношение на електронните съобщителни мрежи и услуги.

| (15) | Както се подчертава в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), безжичният широколентов достъп до Интернет е важно средство за подобряване на конкуренцията, потребителския избор и достъпа в селските и други райони, където изграждането на кабелна широколентова връзка е трудно или икономически неизгодно. Въпреки това управлението на радиочестотния спектър може да повлияе на конкуренцията чрез промяна на ролята и силата на участниците на пазара, например ако настоящи потребители получат неоправдани конкурентни предимства. Ограниченият достъп до радиочестотния спектър, по-специално когато съответният спектър започне да се изчерпва, може да създаде пречка за навлизането на нови услуги или приложения и да възпрепятства иновациите и конкуренцията. Придобиването на нови права за ползване на спектъра, включително чрез прехвърляне или отдаване под наем на права за ползване на спектър или чрез други сделки между потребители, и въвеждането на нови гъвкави критерии за използването на спектъра могат да имат въздействие върху съществуващата конкурентна среда. Следователно държавите-членки следва да предприемат подходящи ex ante или ex post регулаторни мерки (например действия за изменение на съществуващи права, за забрана на определени придобивания на права за ползване на радиочестотен спектър, за налагане на условия относно презапасяването с радиочестотен спектър и ефикасното използване, като посочените в Директива 2002/21/ЕО, за ограничаване на количеството радиочестоти за всяко предприятие или за избягване на прекомерно натрупване на права на ползване на спектър) с оглед да се избягва нарушаване на конкуренцията, в съответствие с принципите, залегнали в Директива 2002/20/ЕО и в Директива 87/372/ЕИО на Съвета от 25 юни 1987 г. за честотните ленти, които ще бъдат запазени за координираното въвеждане на обществени общоевропейски наземни клетъчни цифрови мобилни комуникации в Общността (8) (Директивата за GSM услугите). |
| --- | --- |

(15)

Както се подчертава в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), безжичният широколентов достъп до Интернет е важно средство за подобряване на конкуренцията, потребителския избор и достъпа в селските и други райони, където изграждането на кабелна широколентова връзка е трудно или икономически неизгодно. Въпреки това управлението на радиочестотния спектър може да повлияе на конкуренцията чрез промяна на ролята и силата на участниците на пазара, например ако настоящи потребители получат неоправдани конкурентни предимства. Ограниченият достъп до радиочестотния спектър, по-специално когато съответният спектър започне да се изчерпва, може да създаде пречка за навлизането на нови услуги или приложения и да възпрепятства иновациите и конкуренцията. Придобиването на нови права за ползване на спектъра, включително чрез прехвърляне или отдаване под наем на права за ползване на спектър или чрез други сделки между потребители, и въвеждането на нови гъвкави критерии за използването на спектъра могат да имат въздействие върху съществуващата конкурентна среда. Следователно държавите-членки следва да предприемат подходящи ex ante или ex post регулаторни мерки (например действия за изменение на съществуващи права, за забрана на определени придобивания на права за ползване на радиочестотен спектър, за налагане на условия относно презапасяването с радиочестотен спектър и ефикасното използване, като посочените в Директива 2002/21/ЕО, за ограничаване на количеството радиочестоти за всяко предприятие или за избягване на прекомерно натрупване на права на ползване на спектър) с оглед да се избягва нарушаване на конкуренцията, в съответствие с принципите, залегнали в Директива 2002/20/ЕО и в Директива 87/372/ЕИО на Съвета от 25 юни 1987 г. за честотните ленти, които ще бъдат запазени за координираното въвеждане на обществени общоевропейски наземни клетъчни цифрови мобилни комуникации в Общността (8) (Директивата за GSM услугите).

| (16) | Създаването на опис на текущото използване на радиочестотния спектър заедно с анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на спектър, по-специално между 400 MHz и 6 GHz, следва да даде възможност да се определят честотни ленти, при които ефикасността да може да се подобри, и възможности за споделено използване на радиочестотен спектър в полза както на търговския, така и на публичния сектор. Методологията за създаване и поддържане на опис на текущото използване на радиочестотния спектър следва надлежно да вземе под внимание административната тежест върху администрациите и следва да се стреми да сведе до минимум тази тежест. Поради това информацията, предоставяна от държавите-членки съгласно Решение 2007/344/ЕО на Комисията от 16 май 2007 г. относно хармонизираната достъпност на информацията за използването на радиочестотния спектър в Общността (9), следва да се вземе изцяло под внимание при разработването на методологията за създаване на опис на текущото използване на радиочестотния спектър. |
| --- | --- |

(16)

Създаването на опис на текущото използване на радиочестотния спектър заедно с анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на спектър, по-специално между 400 MHz и 6 GHz, следва да даде възможност да се определят честотни ленти, при които ефикасността да може да се подобри, и възможности за споделено използване на радиочестотен спектър в полза както на търговския, така и на публичния сектор. Методологията за създаване и поддържане на опис на текущото използване на радиочестотния спектър следва надлежно да вземе под внимание административната тежест върху администрациите и следва да се стреми да сведе до минимум тази тежест. Поради това информацията, предоставяна от държавите-членки съгласно Решение 2007/344/ЕО на Комисията от 16 май 2007 г. относно хармонизираната достъпност на информацията за използването на радиочестотния спектър в Общността (9), следва да се вземе изцяло под внимание при разработването на методологията за създаване на опис на текущото използване на радиочестотния спектър.

| (17) | Хармонизираните стандарти съгласно Директива 1999/5/ЕО са от съществено значение за постигане на ефикасно използване на радиочестотния спектър и следва да вземат предвид законово определени условия за споделено използване. Европейските стандарти за електрическо и електронно оборудване и мрежи, които не използват радиовълни, следва също да избягват смущения на използването на спектъра. Кумулативното въздействие на нарастващите количества и плътност на безжичните устройства и приложения, съчетано с многообразието на използването на спектъра, представлява предизвикателство пред текущите подходи за управление на смущенията. Те следва да бъдат преразгледани и повторно оценени заедно с характеристиките на приемниците и с по-сложни механизми за избягване на смущения. |
| --- | --- |

(17)

Хармонизираните стандарти съгласно Директива 1999/5/ЕО са от съществено значение за постигане на ефикасно използване на радиочестотния спектър и следва да вземат предвид законово определени условия за споделено използване. Европейските стандарти за електрическо и електронно оборудване и мрежи, които не използват радиовълни, следва също да избягват смущения на използването на спектъра. Кумулативното въздействие на нарастващите количества и плътност на безжичните устройства и приложения, съчетано с многообразието на използването на спектъра, представлява предизвикателство пред текущите подходи за управление на смущенията. Те следва да бъдат преразгледани и повторно оценени заедно с характеристиките на приемниците и с по-сложни механизми за избягване на смущения.

| (18) | На държавите-членки следва да се позволи, където е целесъобразно, да въведат компенсаторни мерки, свързани с разходите за миграция. |
| --- | --- |

(18)

На държавите-членки следва да се позволи, където е целесъобразно, да въведат компенсаторни мерки, свързани с разходите за миграция.

| (19) | В съответствие с целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“) безжичният широколентов достъп до Интернет би могъл да допринесе значително за икономическото възстановяване и растеж, ако се осигури достатъчно радиочестотен спектър, правата за ползване на спектъра се предоставят бързо и се разреши търговия с цел приспособяване към развитието на пазара. Програмата в областта на цифровите технологии за Европа призовава за достъп на всички граждани на Съюза до широколентова връзка със скорост от поне 30 Mbps до 2020 г. Поради това радиочестотният спектър, който вече е обхванат от съществуващите решения на Комисията, следва да се предоставя съгласно реда и условията на тези решения. Съобразно търсенето на пазара процесът по даване на разрешения следва да се проведе в съответствие с Директива 2002/20/ЕО до 31 декември 2012 г. за наземни съобщения, за да се гарантира лесен достъп до безжична широколентова връзка за всички, по-специално в рамките на честотните ленти, определени от решения 2008/411/ЕО (10), 2008/477/ЕО (11) и 2009/766/ЕО (12) на Комисията. Спътников широколентов достъп би могъл да е бързо и приложимо решение за допълване на наземните широколентови услуги и гарантиране на покритие в най-отдалечените райони на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

В съответствие с целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“) безжичният широколентов достъп до Интернет би могъл да допринесе значително за икономическото възстановяване и растеж, ако се осигури достатъчно радиочестотен спектър, правата за ползване на спектъра се предоставят бързо и се разреши търговия с цел приспособяване към развитието на пазара. Програмата в областта на цифровите технологии за Европа призовава за достъп на всички граждани на Съюза до широколентова връзка със скорост от поне 30 Mbps до 2020 г. Поради това радиочестотният спектър, който вече е обхванат от съществуващите решения на Комисията, следва да се предоставя съгласно реда и условията на тези решения. Съобразно търсенето на пазара процесът по даване на разрешения следва да се проведе в съответствие с Директива 2002/20/ЕО до 31 декември 2012 г. за наземни съобщения, за да се гарантира лесен достъп до безжична широколентова връзка за всички, по-специално в рамките на честотните ленти, определени от решения 2008/411/ЕО (10), 2008/477/ЕО (11) и 2009/766/ЕО (12) на Комисията. Спътников широколентов достъп би могъл да е бързо и приложимо решение за допълване на наземните широколентови услуги и гарантиране на покритие в най-отдалечените райони на Съюза.

| (20) | По целесъобразност следва да се въведат по-гъвкави правила относно използването на радиочестотния спектър, за да се насърчат иновациите и високоскоростните широколентови връзки, които позволяват на предприятията да намалят разходите си и да повишат конкурентоспособността си и дават възможност за разработване на нови интерактивни онлайн услуги, например в сферата на образованието, здравеопазването и услугите от общ интерес. |
| --- | --- |

(20)

По целесъобразност следва да се въведат по-гъвкави правила относно използването на радиочестотния спектър, за да се насърчат иновациите и високоскоростните широколентови връзки, които позволяват на предприятията да намалят разходите си и да повишат конкурентоспособността си и дават възможност за разработване на нови интерактивни онлайн услуги, например в сферата на образованието, здравеопазването и услугите от общ интерес.

| (21) | Свързването на близо 500 милиона души в Европа към високоскоростен широколентов Интернет би допринесло за развитието на вътрешния пазар, като създава уникална в световен мащаб критична маса от ползватели, предоставя нови възможности за всички региони, дава повишена стойност на всеки един ползвател, а на Съюза — способността да се превърне във водеща в света основана на знанието икономика. Бързото разпространение на широколентовия достъп до Интернет е изключително важно за развитието на европейската производителност и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, например в здравеопазването, производството и сектора на услугите. |
| --- | --- |

(21)

Свързването на близо 500 милиона души в Европа към високоскоростен широколентов Интернет би допринесло за развитието на вътрешния пазар, като създава уникална в световен мащаб критична маса от ползватели, предоставя нови възможности за всички региони, дава повишена стойност на всеки един ползвател, а на Съюза — способността да се превърне във водеща в света основана на знанието икономика. Бързото разпространение на широколентовия достъп до Интернет е изключително важно за развитието на европейската производителност и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, например в здравеопазването, производството и сектора на услугите.

| (22) | Според оценките на Международния съюз по далекосъобщенията (ITU) от 2006 г. бъдещите потребности от радиочестотен спектър за развитието на системите за международни мобилни телекомуникации 2000 (IMT-2000) и системите за развити IMT (т.е. мобилни комуникации 3G и 4G) ще бъдат между 1 280 и 1 720 MHz през 2020 г. за сектора на мобилните услуги за търговски цели за всеки регион от ITU, включително Европа. Следва да се отбележи, че по-ниската стойност (1 280 MHz) е по-висока от потребностите за някои държави. Освен това има някои държави, в които потребността е за стойност, по-голяма от по-високата стойност (1 720 MHz). И двете стойности включват вече използвания спектър или спектъра, планиран да бъде използван, за системите Pre-IMT, IMT-2000 и нейните усъвършенствани версии. Ако не бъде освободен необходимият радиочестотен спектър, за предпочитане хармонизирано на глобално равнище, новите услуги и икономическият растеж ще бъдат възпрепятствани от ограничения, свързани с капацитета на мобилните мрежи. |
| --- | --- |

(22)

Според оценките на Международния съюз по далекосъобщенията (ITU) от 2006 г. бъдещите потребности от радиочестотен спектър за развитието на системите за международни мобилни телекомуникации 2000 (IMT-2000) и системите за развити IMT (т.е. мобилни комуникации 3G и 4G) ще бъдат между 1 280 и 1 720 MHz през 2020 г. за сектора на мобилните услуги за търговски цели за всеки регион от ITU, включително Европа. Следва да се отбележи, че по-ниската стойност (1 280 MHz) е по-висока от потребностите за някои държави. Освен това има някои държави, в които потребността е за стойност, по-голяма от по-високата стойност (1 720 MHz). И двете стойности включват вече използвания спектър или спектъра, планиран да бъде използван, за системите Pre-IMT, IMT-2000 и нейните усъвършенствани версии. Ако не бъде освободен необходимият радиочестотен спектър, за предпочитане хармонизирано на глобално равнище, новите услуги и икономическият растеж ще бъдат възпрепятствани от ограничения, свързани с капацитета на мобилните мрежи.

| (23) | 800-мегахерцовата честотна лента (790—862 MHz) е оптимална за покритие на големи райони с безжични широколентови услуги. Въз основа на хармонизирането на техническите условия съгласно Решение 2010/267/ЕС и на препоръката на Комисията от 28 октомври 2009 г. за улесняване на освобождаването на цифровия дивидент в Европейския съюз (13), с която се призовава за преустановяване на аналоговото радиоразпръскване до 1 януари 2012 г., и предвид бързото развитие на ситуацията с регулирането на национално равнище до 2013 г. тази честотна лента следва по принцип да бъде налична за електронни съобщителни услуги в Съюза. В дългосрочен план би могло да се предвиди и допълнителен радиочестотен спектър в зависимост от резултатите от анализа, технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър. Като се вземе предвид капацитетът на 800-мегахерцовата честотна лента за предаване на сигнал над големи райони, по целесъобразност към правата биха могли да се добавят задължения за покритие. |
| --- | --- |

(23)

800-мегахерцовата честотна лента (790—862 MHz) е оптимална за покритие на големи райони с безжични широколентови услуги. Въз основа на хармонизирането на техническите условия съгласно Решение 2010/267/ЕС и на препоръката на Комисията от 28 октомври 2009 г. за улесняване на освобождаването на цифровия дивидент в Европейския съюз (13), с която се призовава за преустановяване на аналоговото радиоразпръскване до 1 януари 2012 г., и предвид бързото развитие на ситуацията с регулирането на национално равнище до 2013 г. тази честотна лента следва по принцип да бъде налична за електронни съобщителни услуги в Съюза. В дългосрочен план би могло да се предвиди и допълнителен радиочестотен спектър в зависимост от резултатите от анализа, технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър. Като се вземе предвид капацитетът на 800-мегахерцовата честотна лента за предаване на сигнал над големи райони, по целесъобразност към правата биха могли да се добавят задължения за покритие.

| (24) | Увеличаването на възможностите за безжичен широколентов достъп до Интернет е изключително важно, за да се предоставят на сектора на културата нови платформи за разпространение и по този начин да се проправи пътят за успешното бъдещо развитие на този сектор. |
| --- | --- |

(24)

Увеличаването на възможностите за безжичен широколентов достъп до Интернет е изключително важно, за да се предоставят на сектора на културата нови платформи за разпространение и по този начин да се проправи пътят за успешното бъдещо развитие на този сектор.

| (25) | Системите за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи за достъп, могат да се разраснат над разпределените понастоящем радиочестоти без изисквания за разрешение за ползвания от тях радиочестотен спектър. Следва да се направи оценка на необходимостта от разширяване на неподлежащия на разрешителен режим спектър, разпределен за системи за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи, в радиочестотните диапазони 2,4 GHz и 5 GHz, както и на осъществимостта на такова разширяване, във връзка с описа на текущото използване на радиочестотния спектър и нововъзникващите нужди от него и в зависимост от използването на спектъра за други цели. |
| --- | --- |

(25)

Системите за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи за достъп, могат да се разраснат над разпределените понастоящем радиочестоти без изисквания за разрешение за ползвания от тях радиочестотен спектър. Следва да се направи оценка на необходимостта от разширяване на неподлежащия на разрешителен режим спектър, разпределен за системи за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи, в радиочестотните диапазони 2,4 GHz и 5 GHz, както и на осъществимостта на такова разширяване, във връзка с описа на текущото използване на радиочестотния спектър и нововъзникващите нужди от него и в зависимост от използването на спектъра за други цели.

| (26) | Макар че радиоразпръскването ще остане важна платформа за разпространение на съдържание, тъй като все още е най-икономичната платформа за масово разпространение, кабелните или безжичните широколентови услуги и други нови услуги предоставят нови възможности за сектора на културата да диверсифицира своя диапазон от платформи за разпространение, да доставя услуги по заявка и да се възползва от икономическия потенциал на значителното увеличение на преноса на данни. |
| --- | --- |

(26)

Макар че радиоразпръскването ще остане важна платформа за разпространение на съдържание, тъй като все още е най-икономичната платформа за масово разпространение, кабелните или безжичните широколентови услуги и други нови услуги предоставят нови възможности за сектора на културата да диверсифицира своя диапазон от платформи за разпространение, да доставя услуги по заявка и да се възползва от икономическия потенциал на значителното увеличение на преноса на данни.

| (27) | С цел съсредоточаване върху приоритетите на многогодишната програма държавите-членки и Комисията следва да си сътрудничат, за да поддържат и да постигнат целта, позволяваща на Съюза да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчно радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да могат тези услуги да бъдат широкодостъпни. |
| --- | --- |

(27)

С цел съсредоточаване върху приоритетите на многогодишната програма държавите-членки и Комисията следва да си сътрудничат, за да поддържат и да постигнат целта, позволяваща на Съюза да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчно радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да могат тези услуги да бъдат широкодостъпни.

| (28) | Тъй като общият подход и икономиите от мащаба са от ключово значение за развитието на широколентовите съобщения на територията на Съюза и за предотвратяване на нарушаването на конкуренцията и на разпокъсаността на пазара сред държавите-членки, чрез съгласувани действия на държавите-членки и Комисията следва да се определят някои най-добри практики относно условията във връзка с разрешенията и процедурите. Тези условия и процедури биха могли да включват задължения за покритие, размер на блока от радиочестоти, график на предоставянето на права, достъп до оператори на виртуални мобилни мрежи и срок за правата на ползване на радиочестотния спектър. Като отразяват значението на търговията с радиочестотен спектър за подобряване ефикасността при използването на радиочестотния спектър и за развитие на вътрешния пазар за безжично оборудване и услуги, тези условия и процедури следва да се прилагат за честотни ленти, които са разпределени за безжични съобщения и за които правата за ползване могат да се прехвърлят или отдават под наем. |
| --- | --- |

(28)

Тъй като общият подход и икономиите от мащаба са от ключово значение за развитието на широколентовите съобщения на територията на Съюза и за предотвратяване на нарушаването на конкуренцията и на разпокъсаността на пазара сред държавите-членки, чрез съгласувани действия на държавите-членки и Комисията следва да се определят някои най-добри практики относно условията във връзка с разрешенията и процедурите. Тези условия и процедури биха могли да включват задължения за покритие, размер на блока от радиочестоти, график на предоставянето на права, достъп до оператори на виртуални мобилни мрежи и срок за правата на ползване на радиочестотния спектър. Като отразяват значението на търговията с радиочестотен спектър за подобряване ефикасността при използването на радиочестотния спектър и за развитие на вътрешния пазар за безжично оборудване и услуги, тези условия и процедури следва да се прилагат за честотни ленти, които са разпределени за безжични съобщения и за които правата за ползване могат да се прехвърлят или отдават под наем.

| (29) | Допълнителен радиочестотен спектър може да бъде необходим на други сектори, като транспорт (за системите за безопасност, информация и управление), научноизследователска и развойна дейност, електронно здравеопазване, електронно приобщаване и, ако е необходимо, гражданска защита и помощ при бедствия, с оглед на увеличеното използване от тях на пренос на видеосъдържание и данни за бърза и по-ефикасна услуга. Оптимизирането на полезните взаимодействия между политиката в областта на радиочестотния спектър и научноизследователската и развойната дейност, както и извършването на проучвания на радиосъвместимостта между различни ползватели на радиочестотния спектър следва да подпомогнат иновациите. Освен това резултатите от изследвания по Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013) изискват преглед на нуждите от радиочестотен спектър за проекти, които могат да имат голям икономически или инвестиционен потенциал, по-специално за малките и средните предприятия, например „мислещо радио“ или електронно здравеопазване. Следва да се гарантира и подходяща защита срещу вредни смущения за подпомагане на научноизследователската и развойната дейност и научната дейност. |
| --- | --- |

(29)

Допълнителен радиочестотен спектър може да бъде необходим на други сектори, като транспорт (за системите за безопасност, информация и управление), научноизследователска и развойна дейност, електронно здравеопазване, електронно приобщаване и, ако е необходимо, гражданска защита и помощ при бедствия, с оглед на увеличеното използване от тях на пренос на видеосъдържание и данни за бърза и по-ефикасна услуга. Оптимизирането на полезните взаимодействия между политиката в областта на радиочестотния спектър и научноизследователската и развойната дейност, както и извършването на проучвания на радиосъвместимостта между различни ползватели на радиочестотния спектър следва да подпомогнат иновациите. Освен това резултатите от изследвания по Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013) изискват преглед на нуждите от радиочестотен спектър за проекти, които могат да имат голям икономически или инвестиционен потенциал, по-специално за малките и средните предприятия, например „мислещо радио“ или електронно здравеопазване. Следва да се гарантира и подходяща защита срещу вредни смущения за подпомагане на научноизследователската и развойната дейност и научната дейност.

| (30) | В стратегията „Европа 2020“ се установяват екологични цели за устойчива, енергийно ефикасна и конкурентна икономика, например чрез подобряване на енергийната ефикасност с 20 % до 2020 г. Секторът на информационните и комуникационните технологии трябва да изиграе ключова роля, както е подчертано в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Предложените действия включват ускоряване на въвеждането в експлоатация в целия Съюз на интелигентни системи за енергийно управление (интелигентни разпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи), които използват възможностите на съобщенията с цел намаляване на потреблението на енергия, и разработването на интелигентни транспортни системи и интелигентно управление на трафика с цел намаляване на емисиите от въглероден диоксид от транспортния сектор. Ефикасното използване на технологии, свързани с радиочестотния спектър, също така би могло да спомогне за намаляване на потреблението на енергия от радиооборудване и да ограничи въздействието върху околната среда в селските и отдалечените райони. |
| --- | --- |

(30)

В стратегията „Европа 2020“ се установяват екологични цели за устойчива, енергийно ефикасна и конкурентна икономика, например чрез подобряване на енергийната ефикасност с 20 % до 2020 г. Секторът на информационните и комуникационните технологии трябва да изиграе ключова роля, както е подчертано в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Предложените действия включват ускоряване на въвеждането в експлоатация в целия Съюз на интелигентни системи за енергийно управление (интелигентни разпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи), които използват възможностите на съобщенията с цел намаляване на потреблението на енергия, и разработването на интелигентни транспортни системи и интелигентно управление на трафика с цел намаляване на емисиите от въглероден диоксид от транспортния сектор. Ефикасното използване на технологии, свързани с радиочестотния спектър, също така би могло да спомогне за намаляване на потреблението на енергия от радиооборудване и да ограничи въздействието върху околната среда в селските и отдалечените райони.

| (31) | Последователният подход към даването на разрешения за радиочестоти в Съюза следва да отчита в пълна степен защитата на общественото здраве от електромагнитни полета, което е от съществено значение за благосъстоянието на гражданите. При съблюдаването на Препоръка No 1999/519/ЕО на Съвета от 12 юли 1999 г. относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета (0 Hz — 300 GHz) (14) е важно да се гарантира постоянно наблюдение на йонизиращите и нейонизиращите ефекти от използването на радиочестоти върху здравето, включително реалните кумулативни последствия от използването на радиочестотния спектър в различни честотни диапазони от нарастващия брой видове оборудване. |
| --- | --- |

(31)

Последователният подход към даването на разрешения за радиочестоти в Съюза следва да отчита в пълна степен защитата на общественото здраве от електромагнитни полета, което е от съществено значение за благосъстоянието на гражданите. При съблюдаването на Препоръка No 1999/519/ЕО на Съвета от 12 юли 1999 г. относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета (0 Hz — 300 GHz) (14) е важно да се гарантира постоянно наблюдение на йонизиращите и нейонизиращите ефекти от използването на радиочестоти върху здравето, включително реалните кумулативни последствия от използването на радиочестотния спектър в различни честотни диапазони от нарастващия брой видове оборудване.

| (32) | Съществени цели от общ интерес, като безопасността на човешкия живот, призовават за координирани технически решения за съвместна работа на службите за безопасност и спасителните служби между държавите-членки. Необходимо е съгласувано предоставяне на достатъчно радиочестотен спектър за разработването и свободното разпространение на услуги и устройства за безопасност и новаторски паневропейски или оперативно съвместими решения за безопасност и спешни случаи. Проучвания вече демонстрираха необходимостта от допълнителен хармонизиран радиочестотен спектър под 1 GHz за мобилни широколентови услуги за гражданска защита и оказване на помощ при бедствия на територията на Съюза през следващите пет до десет години. |
| --- | --- |

(32)

Съществени цели от общ интерес, като безопасността на човешкия живот, призовават за координирани технически решения за съвместна работа на службите за безопасност и спасителните служби между държавите-членки. Необходимо е съгласувано предоставяне на достатъчно радиочестотен спектър за разработването и свободното разпространение на услуги и устройства за безопасност и новаторски паневропейски или оперативно съвместими решения за безопасност и спешни случаи. Проучвания вече демонстрираха необходимостта от допълнителен хармонизиран радиочестотен спектър под 1 GHz за мобилни широколентови услуги за гражданска защита и оказване на помощ при бедствия на територията на Съюза през следващите пет до десет години.

| (33) | Регулирането на радиочестотния спектър има сериозни трансгранични и международни измерения поради характерните особености на разпространението, международния характер на пазарите, зависими от предоставянето на услуги чрез използването на радиочестотен спектър, и необходимостта от избягване на вредни смущения между държавите. |
| --- | --- |

(33)

Регулирането на радиочестотния спектър има сериозни трансгранични и международни измерения поради характерните особености на разпространението, международния характер на пазарите, зависими от предоставянето на услуги чрез използването на радиочестотен спектър, и необходимостта от избягване на вредни смущения между държавите.

| (34) | Според съответната съдебна практика на Съда на Европейския съюз, когато предметът на международно споразумение попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, е от съществено значение да се гарантира тясно сътрудничество между държавите-членки и институциите на Съюза. Това задължение за сътрудничество, както е изяснено в добре установената съдебна практика, произтича от принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки. |
| --- | --- |

(34)

Според съответната съдебна практика на Съда на Европейския съюз, когато предметът на международно споразумение попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, е от съществено значение да се гарантира тясно сътрудничество между държавите-членки и институциите на Съюза. Това задължение за сътрудничество, както е изяснено в добре установената съдебна практика, произтича от принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.

| (35) | Държавите-членки могат също да се нуждаят от помощ за координиране на честоти при двустранни преговори със съседни държави на Съюза, включително държавите кандидатки и присъединяващите се държави, за изпълняване на своите задължения съгласно правото на Съюза по въпросите за координирането на честоти. Това следва също така да спомогне за избягване на вредни смущения и за подобряване на ефикасността на радиочестотния спектър и сближаване на използването му дори и отвъд границите на Съюза. |
| --- | --- |

(35)

Държавите-членки могат също да се нуждаят от помощ за координиране на честоти при двустранни преговори със съседни държави на Съюза, включително държавите кандидатки и присъединяващите се държави, за изпълняване на своите задължения съгласно правото на Съюза по въпросите за координирането на честоти. Това следва също така да спомогне за избягване на вредни смущения и за подобряване на ефикасността на радиочестотния спектър и сближаване на използването му дори и отвъд границите на Съюза.

| (36) | За да се осъществят целите на настоящото решение, е важно да се подобри сега действащата институционална рамка за координиране на политиката в областта на радиочестотния спектър и управление на спектъра на равнището на Съюза, включително по въпроси, засягащи пряко две или повече държави-членки, като същевременно се вземат изцяло предвид компетентността и експертният опит на националните администрации. Сътрудничеството и координацията между органите по стандартизация, научноизследователските институции и Европейската конференция по пощи и далекосъобщения също са от съществено значение. |
| --- | --- |

(36)

За да се осъществят целите на настоящото решение, е важно да се подобри сега действащата институционална рамка за координиране на политиката в областта на радиочестотния спектър и управление на спектъра на равнището на Съюза, включително по въпроси, засягащи пряко две или повече държави-членки, като същевременно се вземат изцяло предвид компетентността и експертният опит на националните администрации. Сътрудничеството и координацията между органите по стандартизация, научноизследователските институции и Европейската конференция по пощи и далекосъобщения също са от съществено значение.

| (37) | За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (15). |
| --- | --- |

(37)

За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (15).

| (38) | Доколкото целта на настоящото решение, а именно създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради обхвата и последиците на предложеното действие може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел. |
| --- | --- |

(38)

Доколкото целта на настоящото решение, а именно създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради обхвата и последиците на предложеното действие може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.

| (39) | Комисията следва да докладва на Европейския парламент и на Съвета за резултатите, постигнати в рамките на настоящото решение, както и за планираните бъдещи действия. |
| --- | --- |

(39)

Комисията следва да докладва на Европейския парламент и на Съвета за резултатите, постигнати в рамките на настоящото решение, както и за планираните бъдещи действия.

| (40) | При изготвянето на своето предложение Комисията отчете в максимална степен становището на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, създадена с Решение 2002/622/ЕО на Комисията (16), |
| --- | --- |

(40)

При изготвянето на своето предложение Комисията отчете в максимална степен становището на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, създадена с Решение 2002/622/ЕО на Комисията (16),

ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Цел и обхват

1.   С настоящото решение се създава многогодишна програма за политика в областта на радиочестотния спектър за стратегическото планиране и хармонизирането на използването на спектъра с цел гарантиране на функционирането на вътрешния пазар в областите на политика на Съюза, които включват използването на радиочестотен спектър, например електронните съобщения, научноизследователската дейност, технологичното развитие и космическото пространство, транспорта, енергетиката и аудио-визуалните политики.

Настоящото решение не засяга достатъчната наличност на радиочестотен спектър за други области на политика на Съюза, например гражданска защита и помощ при бедствия и общата политика за сигурност и отбрана.

2.   Настоящото решение не засяга действащото право на Съюза, по-специално директиви 1999/5/ЕО, 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО, и Решение 676/2002/ЕО — при условията на член 6 от настоящото решение, както и мерките, предприети на национално равнище в съответствие с правото на Съюза

3.   Настоящото решение не засяга мерките, предприети на национално равнище в пълно съответствие с правото на Съюза за постигане на цели от общ интерес, и по-специално тези, свързани с регулирането на съдържанието и с аудио-визуалната политика.

Настоящото решение не засяга правото на държавите-членки да организират и използват своя радиочестотен спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната. Когато настоящото решение или мерките, приети въз основа на него по отношение на честотните ленти, посочени в член 6, се отнасят за радиочестотен спектър, който се използва от дадена държава-членка изключително и пряко за целите на нейната обществена сигурност или отбрана, държавата-членка може да продължи да използва в необходимата степен тази радиочестотна лента за целите на обществената сигурност и отбраната, докато системите, съществуващи във въпросната радиочестотна лента към датата на влизане в сила на настоящото решение или съответно на мярка, приета въз основа на него, не излязат от експлоатация. Съответната държава-членка уведомява надлежно Комисията за своето решение.

Член 2

Общи регулаторни принципи

1.   Държавите-членки си сътрудничат помежду си и с Комисията по прозрачен начин с цел гарантиране на последователното прилагане на следните общи регулаторни принципи на територията на Съюза:

| a) | прилагане на възможно най-подходящата и облекчена система за даване на разрешения по такъв начин, че да се постигне максимална гъвкавост и ефикасност при използването на спектъра. Тази система за даване на разрешения се основава на обективни, прозрачни, недискриминационни и пропорционални критерии; |
| --- | --- |

a)

прилагане на възможно най-подходящата и облекчена система за даване на разрешения по такъв начин, че да се постигне максимална гъвкавост и ефикасност при използването на спектъра. Тази система за даване на разрешения се основава на обективни, прозрачни, недискриминационни и пропорционални критерии;

| б) | стимулиране на развитието на вътрешния пазар чрез насърчаване на появата на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз и стимулиране на ефективна конкуренция; |
| --- | --- |

б)

стимулиране на развитието на вътрешния пазар чрез насърчаване на появата на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз и стимулиране на ефективна конкуренция;

| в) | насърчаване на конкуренцията и иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугите, с цел да се улесни достъпността на широколентовите услуги и да се даде ефективен отговор на нарасналия безжичен пренос на данни; |
| --- | --- |

в)

насърчаване на конкуренцията и иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугите, с цел да се улесни достъпността на широколентовите услуги и да се даде ефективен отговор на нарасналия безжичен пренос на данни;

| г) | определяне на техническите условия за използване на радиочестотния спектър при цялостно съобразяване със съответното право на Съюза, включително относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета; |
| --- | --- |

г)

определяне на техническите условия за използване на радиочестотния спектър при цялостно съобразяване със съответното право на Съюза, включително относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета;

| д) | насърчаване на неутралността по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър, когато е възможно. |
| --- | --- |

д)

насърчаване на неутралността по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър, когато е възможно.

2.   За електронните съобщения в допълнение към общите регулаторни принципи, определени в параграф 1 от настоящия член, се прилагат следните конкретни принципи в съответствие с членове 8а, 9, 9а и 9б от Директива 2002/21/ЕО и с Решение No 676/2002/ЕО:

| a) | прилагане на неутралност по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър за електронните съобщителни мрежи и услуги и прехвърлянето или отдаването под наем на индивидуални права за ползване на радиочестоти; |
| --- | --- |

a)

прилагане на неутралност по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър за електронните съобщителни мрежи и услуги и прехвърлянето или отдаването под наем на индивидуални права за ползване на радиочестоти;

| б) | насърчаване на хармонизирането на използването на радиочестоти в целия Съюз в съответствие с необходимостта да се гарантира ефективно и ефикасно използване на честотите; |
| --- | --- |

б)

насърчаване на хармонизирането на използването на радиочестоти в целия Съюз в съответствие с необходимостта да се гарантира ефективно и ефикасно използване на честотите;

| в) | улесняване на увеличения безжичен пренос на данни и на широколентовите услуги, по-специално чрез засилване на гъвкавостта и насърчаване на иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугата. |
| --- | --- |

в)

улесняване на увеличения безжичен пренос на данни и на широколентовите услуги, по-специално чрез засилване на гъвкавостта и насърчаване на иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугата.

Член 3

Цели на политиката

С цел съсредоточаване върху приоритетите на настоящото решение държавите-членки и Комисията си сътрудничат за подпомагане и постигане на следните цели на политиката:

| a) | насърчаване на ефикасно управление и използване на радиочестотния спектър с цел възможно най-добро задоволяване на нарастващото търсене за ползване на радиочестоти, което отразява важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра; |
| --- | --- |

a)

насърчаване на ефикасно управление и използване на радиочестотния спектър с цел възможно най-добро задоволяване на нарастващото търсене за ползване на радиочестоти, което отразява важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра;

| б) | стремеж за своевременно разпределяне на достатъчен и подходящ радиочестотен спектър за подпомагане на целите на политиката на Съюза и за най-добър отговор на повишаващото се търсене на безжичен пренос на данни, като по този начин се позволи развитието на услуги с търговска цел и публични услуги при отчитане на важни цели от общ интерес, като културното многообразие и плурализма на медиите; за тази цел следва да се положат всички усилия да се определят въз основа на описа, създаден съгласно член 9, поне 1 200 MHz от подходящ радиочестотен спектър до 2015 г. Тази стойност включва вече използвания спектър; |
| --- | --- |

б)

стремеж за своевременно разпределяне на достатъчен и подходящ радиочестотен спектър за подпомагане на целите на политиката на Съюза и за най-добър отговор на повишаващото се търсене на безжичен пренос на данни, като по този начин се позволи развитието на услуги с търговска цел и публични услуги при отчитане на важни цели от общ интерес, като културното многообразие и плурализма на медиите; за тази цел следва да се положат всички усилия да се определят въз основа на описа, създаден съгласно член 9, поне 1 200 MHz от подходящ радиочестотен спектър до 2015 г. Тази стойност включва вече използвания спектър;

| в) | преодоляване на цифровото разделение и принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, като се насърчава достъп до широколентова връзка със скорост поне 30 Mbps до 2020 г. за всички граждани на Съюза, и се даде възможност Съюзът да разполага с широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет; |
| --- | --- |

в)

преодоляване на цифровото разделение и принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, като се насърчава достъп до широколентова връзка със скорост поне 30 Mbps до 2020 г. за всички граждани на Съюза, и се даде възможност Съюзът да разполага с широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет;

| г) | създаване на необходимите условия, за да може Съюзът да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчен радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да се осигури широк достъп до тези услуги; |
| --- | --- |

г)

създаване на необходимите условия, за да може Съюзът да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчен радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да се осигури широк достъп до тези услуги;

| д) | осигуряване на възможности както за търговския, така и за публичния сектор чрез увеличен капацитет за мобилен широколентов достъп; |
| --- | --- |

д)

осигуряване на възможности както за търговския, така и за публичния сектор чрез увеличен капацитет за мобилен широколентов достъп;

| е) | насърчаване на иновациите и инвестициите чрез повишена гъвкавост при използването на радиочестотния спектър, чрез съгласувано прилагане в целия Съюз на принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите между технологичните решения, които могат да бъдат приети, и чрез съответна регулаторна предвидимост, както е залегнало, inter alia, в регулаторната рамка за електронни съобщения, чрез освобождаването на хармонизиран радиочестотен спектър за нови напреднали технологии и чрез възможността за търговия с права за ползване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават подходящи условия за развитието на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз; |
| --- | --- |

е)

насърчаване на иновациите и инвестициите чрез повишена гъвкавост при използването на радиочестотния спектър, чрез съгласувано прилагане в целия Съюз на принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите между технологичните решения, които могат да бъдат приети, и чрез съответна регулаторна предвидимост, както е залегнало, inter alia, в регулаторната рамка за електронни съобщения, чрез освобождаването на хармонизиран радиочестотен спектър за нови напреднали технологии и чрез възможността за търговия с права за ползване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават подходящи условия за развитието на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз;

| ж) | улесняване на облекчен достъп до радиочестотния спектър чрез оползотворяване на възможностите на общите разрешения за електронни съобщения в съответствие с член 5 от Директива 2002/20/ЕО; |
| --- | --- |

ж)

улесняване на облекчен достъп до радиочестотния спектър чрез оползотворяване на възможностите на общите разрешения за електронни съобщения в съответствие с член 5 от Директива 2002/20/ЕО;

| з) | насърчаване на споделеното използване на пасивни инфраструктури, когато това би било пропорционално и недискриминационно, както се предвижда в член 12 от Директива 2002/21/ЕО; |
| --- | --- |

з)

насърчаване на споделеното използване на пасивни инфраструктури, когато това би било пропорционално и недискриминационно, както се предвижда в член 12 от Директива 2002/21/ЕО;

| и) | поддържане и развиване на ефективна конкуренция, по-специално при електронните съобщителни услуги, чрез стремеж за избягване, посредством ex ante мерки или ex post средства, на прекомерното натрупване на права за ползване на радиочестоти от определени предприятия, което води до значителна вреда за конкуренцията; |
| --- | --- |

и)

поддържане и развиване на ефективна конкуренция, по-специално при електронните съобщителни услуги, чрез стремеж за избягване, посредством ex ante мерки или ex post средства, на прекомерното натрупване на права за ползване на радиочестоти от определени предприятия, което води до значителна вреда за конкуренцията;

| й) | намаляване на разпокъсаността и пълноценно използване на потенциала на вътрешния пазар, за да се насърчат икономическият растеж и икономиите от мащаба на равнището на Съюза чрез засилване на координацията и хармонизирането на техническите условия за използването и достъпността на радиочестотния спектър, по целесъобразност; |
| --- | --- |

й)

намаляване на разпокъсаността и пълноценно използване на потенциала на вътрешния пазар, за да се насърчат икономическият растеж и икономиите от мащаба на равнището на Съюза чрез засилване на координацията и хармонизирането на техническите условия за използването и достъпността на радиочестотния спектър, по целесъобразност;

| к) | избягване на вредни смущения или нарушения от други устройства, които ползват радиочестоти, или устройства, различни от тези, които ползват радиочестоти, inter alia, чрез улесняване на разработването на стандарти, които допринасят за ефективното използване на радиочестотния спектър, и чрез увеличаване на устойчивостта на приемниците към смущения, като се отделя особено внимание на кумулативното въздействие от нарастващите количества и плътност на устройствата и приложенията, ползващи радиочестоти; |
| --- | --- |

к)

избягване на вредни смущения или нарушения от други устройства, които ползват радиочестоти, или устройства, различни от тези, които ползват радиочестоти, inter alia, чрез улесняване на разработването на стандарти, които допринасят за ефективното използване на радиочестотния спектър, и чрез увеличаване на устойчивостта на приемниците към смущения, като се отделя особено внимание на кумулативното въздействие от нарастващите количества и плътност на устройствата и приложенията, ползващи радиочестоти;

| л) | насърчаване на достъпността на нови потребителски продукти и технологии, за да се гарантира, че потребителите приемат прехода към цифрови технологии и да се гарантира ефективно използване на цифровия дивидент; |
| --- | --- |

л)

насърчаване на достъпността на нови потребителски продукти и технологии, за да се гарантира, че потребителите приемат прехода към цифрови технологии и да се гарантира ефективно използване на цифровия дивидент;

| м) | намаляване на въглеродния отпечатък на Съюза чрез повишаване на техническата ефикасност и енергийната ефикасност на мрежите и оборудването за безжични съобщения. |
| --- | --- |

м)

намаляване на въглеродния отпечатък на Съюза чрез повишаване на техническата ефикасност и енергийната ефикасност на мрежите и оборудването за безжични съобщения.

Член 4

Повишена ефективност и гъвкавост

1.   Държавите-членки, в сътрудничество с Комисията и по целесъобразност, насърчават колективното използване на радиочестотния спектър, както и споделеното му използване.

Държавите-членки също стимулират разработването на съществуващи и нови технологии, например при „мислещото радио“, включително използващите „свободно радиочестотно пространство“.

2.   Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за повишаване на гъвкавостта при използването на радиочестотния сектор с цел да се насърчават иновациите и инвестициите посредством възможността за използване на нови технологии и посредством прехвърлянето или отдаването под наем на права за ползване на спектъра.

3.   Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за насърчаване на разработването и хармонизирането на стандарти за оборудване, което използва радиочестоти, и крайни далекосъобщителни устройства, както и за електрическо и електронно оборудване и мрежи, основани, когато е необходимо, на мандатите за стандартизация, предоставени от Комисията на съответните органи по стандартизация. Специално внимание се отделя и на стандартите за оборудване, което се използва от лица с увреждания.

4.   Държавите-членки насърчават научноизследователската и развойната дейност в областта на новите технологии, като когнитивни технологии и база данни за позициониране.

5.   Държавите-членки въвеждат, когато е целесъобразно, критерии и процедури за подбор за предоставяне на права за използване на радиочестотния спектър, които насърчават конкуренцията, инвестициите и ефикасното използване на радиочестотния спектър като обществено благо, като насърчават едновременното съществуване на нови и вече съществуващи услуги и устройства. Държавите-членки насърчават текущото ефикасно използване на радиочестотния спектър за мрежи, устройства и приложения.

6.   Когато е необходимо, с цел гарантиране на ефективното използване на правата за ползване на радиочестотния спектър и избягване на презапасяването с радиочестотен спектър, държавите-членки могат да разгледат възможността за предприемане на подходящи мерки, например имуществени санкции, инструменти под формата на облекчения на таксите или отнемане на права. Тези мерки се установяват и прилагат по прозрачен, недискриминационен и пропорционален начин.

7.   По отношение на електронните съобщителни услуги в срок до 1 януари 2013 г. държавите-членки приемат подходящи мерки за разпределяне и даване на разрешения за развитието на широколентови услуги в съответствие с Директива 2002/20/ЕО с цел да се постигне възможно най-голям капацитет и най-висока скорост на широколентовия достъп.

8.   С цел избягване на евентуална разпокъсаност на вътрешния пазар поради различни критерии и процедури за подбор за хармонизиран спектър, разпределен за електронни съобщителни услуги и с възможност за търговия във всички държави-членки съгласно член 9б от Директива 2002/21/ЕО, Комисията, в сътрудничество с държавите-членки и в съответствие с принципа на субсидиарност, улеснява определянето и споделянето на най-добри практики по отношение на условията и процедурите за разрешения и насърчава обмена на информация за такъв спектър, за да повиши съгласуваността в целия Съюз, постигната в съответствие с принципите за неутралност по отношение на технологиите и услугите.

Член 5

Конкуренция

1.   Държавите-членки насърчават ефективната конкуренция и избягват нарушаване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар за електронните съобщителни услуги в съответствие с директиви 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО.

Те също вземат предвид въпросите, свързани с конкуренцията, при предоставяне на права за ползване на радиочестотния спектър за ползватели на частни електронни съобщителни мрежи.

2.   За целите на параграф 1, първа алинея и без да се засяга прилагането на правилата за конкуренция и приетите от държавите-членки мерки за постигане на цели от общ интерес в съответствие с член 9, параграф 4 от Директива 2002/21/ЕО, държавите-членки могат да приемат, inter alia, мерки, с които:

| a) | ограничават количеството радиочестотен спектър, за който се предоставят права за ползване на което и да е предприятие, или поставят условия за такива права на ползване, като например предоставянето на достъп на едро, национален или регионален роуминг, в определени честотни ленти или в определени групи честотни ленти със сходни характеристики, например честотните ленти под 1 GHz, разпределени за електронни съобщителни услуги. Тези допълнителни условия могат да бъдат налагани единствено от компетентния национален орган; |
| --- | --- |

a)

ограничават количеството радиочестотен спектър, за който се предоставят права за ползване на което и да е предприятие, или поставят условия за такива права на ползване, като например предоставянето на достъп на едро, национален или регионален роуминг, в определени честотни ленти или в определени групи честотни ленти със сходни характеристики, например честотните ленти под 1 GHz, разпределени за електронни съобщителни услуги. Тези допълнителни условия могат да бъдат налагани единствено от компетентния национален орган;

| б) | запазват, ако е целесъобразно по отношение на състоянието на националния пазар, определена част от честотна лента или група честотни ленти за предоставяне на нови участници; |
| --- | --- |

б)

запазват, ако е целесъобразно по отношение на състоянието на националния пазар, определена част от честотна лента или група честотни ленти за предоставяне на нови участници;

| в) | отказват да предоставят нови права на ползване на спектъра или отказват да позволят нови употреби на радиочестотен спектър в определени честотни ленти, или поставят условия за предоставянето на нови права на ползване или за разрешаването на нови употреби на радиочестотния спектър с цел да избегнат нарушаване на конкуренцията чрез предоставяне, прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти; |
| --- | --- |

в)

отказват да предоставят нови права на ползване на спектъра или отказват да позволят нови употреби на радиочестотен спектър в определени честотни ленти, или поставят условия за предоставянето на нови права на ползване или за разрешаването на нови употреби на радиочестотния спектър с цел да избегнат нарушаване на конкуренцията чрез предоставяне, прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти;

| г) | забраняват или налагат условия върху прехвърлянето на права на ползване на радиочестотния спектър, неподлежащи на контрол на сливанията — национален или на равнището на Съюза, когато подобно прехвърляне има вероятност да доведе до значително възпрепятстване на конкуренцията; |
| --- | --- |

г)

забраняват или налагат условия върху прехвърлянето на права на ползване на радиочестотния спектър, неподлежащи на контрол на сливанията — национален или на равнището на Съюза, когато подобно прехвърляне има вероятност да доведе до значително възпрепятстване на конкуренцията;

| д) | изменят съществуващите права в съответствие с Директива 2002/20/ЕО, когато това е необходимо за ex post премахване на нарушаването на конкуренцията чрез прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти. |
| --- | --- |

д)

изменят съществуващите права в съответствие с Директива 2002/20/ЕО, когато това е необходимо за ex post премахване на нарушаването на конкуренцията чрез прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти.

3.   В случай че държавите-членки желаят да приемат която и да било от мерките, посочени в параграф 2 от настоящия член, те действат в съответствие с процедурите за налагане или промяна на условията относно правата за ползване на радиочестотния спектър, предвидени в Директива 2002/20/ЕО.

4.   Държавите-членки гарантират, че процедурите за разрешение и подбор по отношение на електронните съобщителни услуги насърчават ефективна конкуренция в полза на гражданите, потребителите и предприятията на Съюза.

Член 6

Нужди от радиочестотен спектър за безжични широколентови съобщения

1.   Държавите-членки в сътрудничество с Комисията предприемат всички необходими мерки, за да гарантират, че в рамките на Съюза е налице достатъчен радиочестотен спектър за целите на покритие и капацитет, с цел да се даде възможност на Съюза да разполага с широколентов достъп с най-високата скорост в света, като по този начин се осигури възможност безжичните приложения и водещата позиция на Европа в областта на новите услуги да допринасят ефективно за икономическия растеж и за постигане на целта всички граждани да имат широколентов достъп със скорост поне 30 Mbps до 2020 г.

2.   С цел да насърчават предоставянето на по-широк достъп до безжични широколентови услуги в полза на гражданите и потребителите в Съюза, държавите-членки осигуряват наличност на честотните ленти, обхванати от решения 2008/411/ЕО (3,4—3,8 GHz), 2008/477/ЕО (2,5—2,69 GHz) и 2009/766/ЕО (900—1 800 MHz), съгласно реда и условията, описани в тези решения. Съобразно търсенето на пазара държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения до 31 декември 2012 г., без да се засяга съществуващото разпространение на услуги и при условия, които позволяват на потребителите лесен достъп до безжични широколентови услуги.

3.   Държавите-членки насърчават текущото надграждане от страна на доставчиците на електронни съобщения на техните мрежи до последните, най-ефикасни технологии, така че те да създават свои собствени дивиденти от спектъра в съответствие с принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите.

4.   До 1 януари 2013 г. държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения с цел да се позволи използването на 800-мегахерцовата честотна лента за електронни съобщителни услуги. Комисията предоставя конкретни дерогации до 31 декември 2015 г. за държавите-членки, в които изключителни национални или местни условия или проблеми с трансграничната координация на радиочестотите биха попречили на достъпността на тази честотна лента, в отговор на надлежно обосновано заявление от заинтересованата държава-членка.

Ако обосновани проблеми с трансграничната координация на радиочестотите на една държава-членка с една или повече държави, включително държави кандидатки или присъединяващи се държави, продължат след 31 декември 2015 г. и възпрепятстват достъпността на 800-мегахерцовата честотна лента, Комисията разрешава изключителни дерогации на годишна основа до преодоляването на тези проблеми.

Държавите-членки, на които са предоставени дерогации в съответствие с първа или втора алинея, гарантират, че използването на 800-мегахерцовата честотна лента не възпрепятства достъпността на тази лента за електронни съобщителни услуги, различни от радиоразпръскване в съседни държави-членки.

Настоящият параграф се прилага и по отношение на проблемите с координирането на радиочестотния спектър в Република Кипър, които произтичат от факта, че правителството на Кипър е възпрепятствано да осъществява ефективен контрол върху част от своята територия.

5.   Държавите-членки в сътрудничество с Комисията непрекъснато наблюдават потребностите от капацитет за безжичните широколентови услуги. Въз основа на резултатите от анализа, посочен в член 9, параграф 4, Комисията прави оценка и докладва пред Европейския парламент и на Съвета до1 януари 2015 г. дали съществува необходимост от действия за хармонизиране на допълнителни радиочестотни ленти.

Държавите-членки могат, по целесъобразност и в съответствие с правото на Съюза, да гарантират, че преките разходи за миграция или преразпределяне на използването на спектъра се компенсират по подходящ начин в съответствие с националното право.

6.   Държавите-членки в сътрудничество с Комисията насърчават достъпа до широколентови услуги, използващи 800-мегахерцовата честотна лента в отдалечени и слабонаселени райони, където е целесъобразно. При това държавите-членки разглеждат начини и предприемат по целесъобразност технически и регулаторни мерки, за да гарантират, че освобождаването на 800-мегахерцовата честотна лента не засяга по неблагоприятен начин потребителите на услугите по подготовка на програми и специални прояви.

7.   Комисията в сътрудничество с държавите-членки оценява обосновката и осъществимостта на разширяването на разпределянето на нелицензиран радиочестотен спектър за системи за безжичен достъп, включително местни радиомрежи.

8.   Държавите-членки позволяват прехвърлянето или отдаването под наем на права на ползване на радиочестотен спектър в хармонизираните честотни ленти 790—862 MHz, 880—915 MHz, 925—960 MHz, 1 710—1 785 MHz, 1 805—1 880 MHz, 1 900—1 980 MHz, 2 010—2 025 MHz, 2 110—2 170 MHz, 2,5—2,69 GHz и 3,4—3,8 GHz.

9.   За да се гарантира достъп на всички граждани до модерни цифрови услуги, включително широколентови, и по-специално в отдалечени и слабонаселени райони, държавите-членки и Комисията могат да проучат наличността на достатъчно радиочестотен спектър за предоставянето на широколентови спътникови услуги, даващи възможност за достъп до Интернет.

10.   Държавите-членки в сътрудничество с Комисията проучват възможността за разширяване на достъпността и използването на вътрешни базови станции („picocells“ и „femtocells“). Те отчитат изцяло потенциала на тези клетъчни базови станции и на споделеното и освободеното от лиценз ползване на радиочестотния спектър за поставяне на основата за безжични решетъчни („mesh“) мрежи, които могат да играят ключова роля за преодоляването на цифровото разделение.

Член 7

Нужди от радиочестотен спектър за други политики в областта на безжичните съобщения

С цел да подкрепят по-нататъшното развитие на иновативни аудио-визуални медии и други услуги за гражданите на Съюза, като отчитат икономическите и социалните ползи от единния цифров пазар, държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират наличието на достатъчно радиочестотен спектър за спътниково и наземно предоставяне на подобни услуги, ако тази нужда е ясно обоснована.

Член 8

Нужди от радиочестотен спектър за други специфични политики на Съюза

1.   Държавите-членки и Комисията осигуряват наличие на радиочестотен спектър и защитават радиочестотите, необходими за наблюдение на земната атмосфера и повърхност, като позволяват разработването и експлоатацията на космически приложения и подобряват транспортните системи, по-специално за глобалната гражданска навигационна спътникова система, създадена по програмата „Галилео“ (17), за Европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) (18), както и за интелигентни системи за безопасност на транспорта и за управление на транспорта.

2.   Комисията в сътрудничество с държавите-членки провежда проучвания относно спестяване на енергия при използването на радиочестотния спектър, за да се направи принос към нисковъглеродната политика, и разглежда предоставянето на радиочестотен спектър за безжични технологии с потенциал за подобряване на енергоспестяването и ефикасността на други разпределителни мрежи, като водоснабдяване, включително интелигентни енергоразпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи.

3.   Комисията в сътрудничество с държавите-членки се стреми да гарантира наличието на достатъчен радиочестотен спектър при хармонизирани условия за подпомагане на разработването на услуги за безопасност и свободното разпространение на съответни устройства, както и разработването на иновативни оперативно съвместими решения за обществена безопасност и защита, гражданска защита и оказване на помощ при бедствия.

4.   Държавите-членки и Комисията си сътрудничат с научната и академичната общност, за да установят множество изследователски и развойни инициативи и иновативни приложения, които могат да имат значително социално-икономическо въздействие и/или потенциал за инвестиции, и да разгледат нуждите от радиочестотен спектър на подобни приложения, и където е необходимо, да разгледат разпределянето на достатъчно радиочестотен спектър за такива приложения при хармонизирани технически условия и при най-облекчена административна тежест.

5.   Държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират необходимите честотни ленти за подготовка на програми и специални прояви в съответствие с целите на Съюза за подобряване на интеграцията на вътрешния пазар и достъпа до култура.

6.   Държавите-членки и Комисията се стремят да гарантират наличието на радиочестотен спектър за радиочестотна идентификация (RFID) и други технологии за безжични съобщения в „Интернет на предметите“ и си сътрудничат за насърчаване на разработването на стандарти и хармонизирането по отношение на разпределението на радиочестотен спектър за съобщения, свързани с технологията „Интернет на предметите“, във всички държави-членки.

Член 9

Опис

1.   Създава се опис на текущото използване на спектъра както за търговски, така и за публични цели.

Целите на описа са:

| a) | да се даде възможност за определяне на радиочестотни ленти, при които ефикасността на текущото използване на радиочестотния спектър би могла да бъде подобрена; |
| --- | --- |

a)

да се даде възможност за определяне на радиочестотни ленти, при които ефикасността на текущото използване на радиочестотния спектър би могла да бъде подобрена;

| б) | да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да бъдат подходящи за преразпределяне и предоставяне на възможности за споделено ползване на спектъра с цел да се подкрепят политиките на Съюза, определени в настоящото решение, като се вземат предвид бъдещите нужди от радиочестотен спектър въз основа, inter alia, на търсенето от страна на потребителите и операторите, както и на възможността да се отговори на тези нужди; |
| --- | --- |

б)

да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да бъдат подходящи за преразпределяне и предоставяне на възможности за споделено ползване на спектъра с цел да се подкрепят политиките на Съюза, определени в настоящото решение, като се вземат предвид бъдещите нужди от радиочестотен спектър въз основа, inter alia, на търсенето от страна на потребителите и операторите, както и на възможността да се отговори на тези нужди;

| в) | да се спомогне за анализ на различните видове използване на радиочестотния спектър както от частни, така и от публични ползватели; |
| --- | --- |

в)

да се спомогне за анализ на различните видове използване на радиочестотния спектър както от частни, така и от публични ползватели;

| г) | да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да се разпределят или преразпределят с цел подобряване на ефикасната им употреба, насърчаване на иновациите и засилване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар и проучване на нови начини за споделено използване на радиочестотния спектър в полза както на частните, така и на публичните ползватели, като същевременно се вземат предвид потенциалните положителни и отрицателни въздействия от разпределението или преразпределението на тези честотни ленти и на съседни честотни ленти върху съществуващите ползватели. |
| --- | --- |

г)

да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да се разпределят или преразпределят с цел подобряване на ефикасната им употреба, насърчаване на иновациите и засилване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар и проучване на нови начини за споделено използване на радиочестотния спектър в полза както на частните, така и на публичните ползватели, като същевременно се вземат предвид потенциалните положителни и отрицателни въздействия от разпределението или преразпределението на тези честотни ленти и на съседни честотни ленти върху съществуващите ползватели.

2.   За целите на осигуряването на еднакво прилагане на параграф 1 от настоящия член, като отчита в максимална степен вижданията на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, Комисията приема актове за изпълнение до 1 юли 2013 г.:

| a) | разработване на практически механизми и единни формати за събирането и предоставянето на данни от държавите-членки на Комисията относно текущото използване на радиочестотния спектър, при условие че се зачитат правилата за служебната тайна съгласно член 8 от Решение No 676/2002/ЕО и правото на държавите-членки да не разкриват поверителна информация, като се вземе предвид целта да се сведе до минимум административната тежест и съществуващите задължения за държавите-членки съгласно други актове на правото на Съюза, по-специално задължения за предоставяне на конкретна информация; |
| --- | --- |

a)

разработване на практически механизми и единни формати за събирането и предоставянето на данни от държавите-членки на Комисията относно текущото използване на радиочестотния спектър, при условие че се зачитат правилата за служебната тайна съгласно член 8 от Решение No 676/2002/ЕО и правото на държавите-членки да не разкриват поверителна информация, като се вземе предвид целта да се сведе до минимум административната тежест и съществуващите задължения за държавите-членки съгласно други актове на правото на Съюза, по-специално задължения за предоставяне на конкретна информация;

| б) | разработване на методология за анализа на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в областите на политиката на Съюза, обхванати от настоящото решение, по-специално за онези услуги, които биха могли да функционират в честотния диапазон от 400 MHz до 6 GHz, с цел установяване на развиващите се и потенциалните съществени употреби на радиочестотния спектър. |
| --- | --- |

б)

разработване на методология за анализа на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в областите на политиката на Съюза, обхванати от настоящото решение, по-специално за онези услуги, които биха могли да функционират в честотния диапазон от 400 MHz до 6 GHz, с цел установяване на развиващите се и потенциалните съществени употреби на радиочестотния спектър.

Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 13, параграф 2.

3.   Комисията администрира посочения в параграф 1 опис в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2.

4.   Комисията извършва анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2, буква б). Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно резултатите от този анализ.

Член 10

Международни преговори

1.   При международни преговори по въпроси, свързани с радиочестотния спектър, се прилагат следните принципи:

| a) | ако предметът на международните преговори попада в сферата на компетентност на Съюза, позицията на Съюза се установява в съответствие с правото на Съюза; |
| --- | --- |

a)

ако предметът на международните преговори попада в сферата на компетентност на Съюза, позицията на Съюза се установява в съответствие с правото на Съюза;

| б) | ако предметът на международните преговори попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, Съюзът и държавите-членки се стремят да установят обща позиция в съответствие с изискванията на принципа на лоялното сътрудничество. |
| --- | --- |

б)

ако предметът на международните преговори попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, Съюзът и държавите-членки се стремят да установят обща позиция в съответствие с изискванията на принципа на лоялното сътрудничество.

За целите на прилагането на буква б) от първа алинея Съюзът и държавите-членки си сътрудничат в съответствие с принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.

2.   При поискване Съюзът подпомага държавите-членки с правна, политическа и техническа подкрепа за решаване на въпроси, свързани с координирането на радиочестотния спектър със съседни на Съюза държави, включително държави кандидатки и присъединяващите се държави, така че съответните държави-членки да могат да спазват своите задължения съгласно правото на Съюза. При предоставянето на такава помощ Съюзът използва всички свои правни и политически правомощия, за да насърчава изпълнението на политиките на Съюза.

Съюзът също така подкрепя усилията на трети държави за въвеждане на управление на спектъра, съвместимо с това на Съюза, с цел защита на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.

3.   При двустранни или многостранни преговори с трети държави държавите-членки са обвързани със своите задължения съгласно правото на Съюза. При подписване или приемане по друг начин на всякакви международни задължения, свързани с радиочестотния спектър, държавите-членки придружават своя подпис или друг акт на приемане със съвместна декларация, с която посочват, че те ще изпълняват съответните международни споразумения или ангажименти в съответствие със своите задължения съгласно Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз.

Член 11

Сътрудничество между различни органи

1.   Комисията и държавите-членки си сътрудничат за подобряване на съществуващата институционална среда с цел насърчаване на координацията на управлението на радиочестотния спектър на равнището на Съюза, включително по въпроси, пряко засягащи две или повече държави-членки, с оглед развиване на вътрешния пазар и осигуряване на цялостно постигане на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.

2.   Комисията и държавите-членки насърчават тясното сътрудничество между органите по стандартизация, CEPT, Съвместния изследователски център на Комисията и всички заинтересовани страни по технически въпроси за насърчаване на ефикасното използване на радиочестотния спектър. За тази цел те поддържат тясна връзка между управлението на радиочестотния спектър и стандартизацията с цел подобряване на вътрешния пазар.

Член 12

Обществени консултации

Когато е целесъобразно, Комисията организира обществени консултации за събиране на мненията на всички заинтересовани страни, както и мненията на обществеността като цяло относно използването на радиочестотния спектър в Съюза.

Член 13

Процедура на комитет

1.   Комисията се подпомага от Комитет по радиочестотния спектър, създаден с Решение No 676/2002/ЕО. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) No 182/2011.

2.   При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) No 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) No 182/2011.

Член 14

Спазване на насоките и целите на политиката

Държавите-членки прилагат насоките и цели на политиката, предвидени в настоящото решение, до 1 юли 2015 г., освен ако в него не е посочено друго.

Член 15

Докладване и преглед

До 10 април 2014 г. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета относно разработените дейности и приетите мерки съгласно настоящото решение.

Държавите-членки предоставят на Комисията цялата информация, необходима за преглед на прилагането на настоящото решение.

До 31 декември 2015 г. Комисията извършва преглед на прилагането на настоящото решение.

Член 16

Влизане в сила

Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Член 17

Адресати

Адресати на настоящото решение са държавите-членки.

Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.

За Европейския парламент

Председател

M. SCHULZ

За Съвета

Председател

N. WAMMEN

---

(1)  ОВ C 107, 6.4.2011 г., стр. 53.

1

(2)  Позиция на Европейския парламент от 11 май 2011 г. (все още непубликувана в Официален вестник) и позиция на Съвета на първо четене от 13 декември 2011 г. (ОВ С 46 Е, 17.2.2012 г., стр. 1). Позиция на Европейския парламент от 15 февруари 2012 г. (все още непубликувана в Официален вестник).

2

(3)  ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 33.

3

(4)  ОВ L 91, 7.4.1999 г., стр. 10.

4

(5)  ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 7.

5

(6)  ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 21.

6

(7)  ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 1.

7

(8)  ОВ L 196, 17.7.1987 г., стр. 85.

8

(9)  ОВ L 129, 17.5.2007 г., стр. 67.

9

(10)  Решение 2008/411/ЕО на Комисията от 21 май 2008 г. относно хармонизирането на радиочестотната лента 3 400—3 800 MHz за наземни системи, позволяващи предоставяне на електронни съобщителни услуги в Общността (ОВ L 144, 4.6.2008 г., стр. 77).

10

(11)  Решение 2008/477/ЕО на Комисията от 13 юни 2008 г. за хармонизиране на радиочестотната лента 2 500—2 690 MHz за наземни системи, позволяващи предоставяне на електронни съобщителни услуги в Общността (ОВ L 163, 24.6.2008 г., стр. 37).

11

(12)  Решение 2009/766/ЕО на Комисията от 16 октомври 2009 г. относно хармонизирането на радиочестотните обхвати 900 MHz и 1 800 MHz за наземни системи за предоставяне на общоевропейски електронни съобщителни услуги в Общността (ОВ L 274, 20.10.2009 г., стр. 32).

12

(13)  ОВ L 308, 24.11.2009 г., стр. 24.

13

(14)  ОВ L 199, 30.7.1999 г., стр. 59.

14

(15)  ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13.

15

(16)  ОВ L 198, 27.7.2002 г., стp. 49.

16

(17)  Регламент (ЕО) No 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. за продължаване на изпълнението на европейските програми за спътникова навигация (EGNOS и „Галилео“) (ОВ L 196, 24.7.2008 г., стр. 1).

17

(18)  Регламент (ЕС) No 911/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2010 г. относно европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и нейните начални операции (2011—2013 г.) (ОВ L 276, 20.10.2010 г., стр. 1).

18

---

II Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 21.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 81/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 81/18

---

ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) No 244/2012 НА КОМИСИЯТА

от 16 януари 2012 година

за допълване на Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета относно енергийните характеристики на сградите чрез създаване на сравнителна методологична рамка за изчисляване на равнищата на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики на сградите и сградните компоненти

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 г. относно енергийните характеристики на сградите (1), и по-специално член 5, параграф 1 от нея,

като има предвид, че:

| (1) | Директива 2010/31/ЕС изисква Комисията да установи посредством делегиран акт сравнителна методологична рамка за изчисляване на равнищата на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики на сградите и сградните компоненти. |
| --- | --- |

(1)

Директива 2010/31/ЕС изисква Комисията да установи посредством делегиран акт сравнителна методологична рамка за изчисляване на равнищата на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики на сградите и сградните компоненти.

| (2) | Държавите-членки отговарят за определянето на минимални изисквания за енергийните характеристики на сградите и сградните компоненти. Изискванията трябва да бъдат определени с оглед постигане на равнища на оптимални разходи. Държавите-членки са тези, които решават дали националната база за сравнение, използвана като краен резултат от изчисленията за оптимални разходи, е изчислената в макроикономическа перспектива (при разглеждане на разходите и ползите от инвестициите в енергийна ефективност за обществото като цяло) или от чисто финансова гледна точка (при разглеждане само на самата инвестиция). Минималните национални изисквания за енергийните показатели не трябва да бъдат с повече от 15 % по-ниски от резултата от изчисленията за оптимални разходи, взет за национална база за сравнение. Равнището на оптимални разходи трябва да бъде в рамките на такъв интервал на нива на характеристиките, че анализът на разходите и ползите, изчислени за жизнения цикъл, да дава положителен резултат. |
| --- | --- |

(2)

Държавите-членки отговарят за определянето на минимални изисквания за енергийните характеристики на сградите и сградните компоненти. Изискванията трябва да бъдат определени с оглед постигане на равнища на оптимални разходи. Държавите-членки са тези, които решават дали националната база за сравнение, използвана като краен резултат от изчисленията за оптимални разходи, е изчислената в макроикономическа перспектива (при разглеждане на разходите и ползите от инвестициите в енергийна ефективност за обществото като цяло) или от чисто финансова гледна точка (при разглеждане само на самата инвестиция). Минималните национални изисквания за енергийните показатели не трябва да бъдат с повече от 15 % по-ниски от резултата от изчисленията за оптимални разходи, взет за национална база за сравнение. Равнището на оптимални разходи трябва да бъде в рамките на такъв интервал на нива на характеристиките, че анализът на разходите и ползите, изчислени за жизнения цикъл, да дава положителен резултат.

| (3) | Директива 2010/31/ЕС насърчава намаляването на потреблението на енергия в застроената среда, но също така подчертава, че строителният сектор е водещ източник на емисии на въглероден двуокис. |
| --- | --- |

(3)

Директива 2010/31/ЕС насърчава намаляването на потреблението на енергия в застроената среда, но също така подчертава, че строителният сектор е водещ източник на емисии на въглероден двуокис.

| (4) | В Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (2) се предвижда определяне на минимални изисквания за енергийните характеристики на такива продукти. При определянето на националните изисквания за техническите сградни инсталации, държавите-членки следва да вземат под внимание мерките за прилагане, установени съгласно тази директива. Характеристиките на строителни продукти, които следва да бъдат използвани за изчисления по настоящия регламент, трябва да бъдат определени в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС) No 305/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2011 година за определяне на хармонизирани условия за предлагането на пазара на строителни продукти и за отмяна на Директива 89/106/ЕИО на Съвета (3). |
| --- | --- |

(4)

В Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (2) се предвижда определяне на минимални изисквания за енергийните характеристики на такива продукти. При определянето на националните изисквания за техническите сградни инсталации, държавите-членки следва да вземат под внимание мерките за прилагане, установени съгласно тази директива. Характеристиките на строителни продукти, които следва да бъдат използвани за изчисления по настоящия регламент, трябва да бъдат определени в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС) No 305/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2011 година за определяне на хармонизирани условия за предлагането на пазара на строителни продукти и за отмяна на Директива 89/106/ЕИО на Съвета (3).

| (5) | Целта за постигане на разходно-ефективни или оптимални по отношение на разходите равнища на енергийната ефективност при определени обстоятелства може да обоснове въвеждането от държавите-членки на разходно-ефективни или оптимални по отношение на разходите изисквания за сградни компоненти, поставящи на практика бариери пред някои проектни или технически варианти, както и може да стимулира използването на продукти, консумиращи енергия, притежаващи по-висока енергийна ефективност. |
| --- | --- |

(5)

Целта за постигане на разходно-ефективни или оптимални по отношение на разходите равнища на енергийната ефективност при определени обстоятелства може да обоснове въвеждането от държавите-членки на разходно-ефективни или оптимални по отношение на разходите изисквания за сградни компоненти, поставящи на практика бариери пред някои проектни или технически варианти, както и може да стимулира използването на продукти, консумиращи енергия, притежаващи по-висока енергийна ефективност.

| (6) | Стъпките, които съдържат в себе си сравнителната методологична рамка, са определени в приложение III към Директива 2010/31/ЕС и включват създаването на еталонни сгради, определянето на мерки за енергийна ефективност, които да се прилагат за тези еталонни сгради, оценяването на търсенето на първична енергия при тези мерки и изчисляването на разходите (т.е. на нетната настояща стойност) на тези мерки. |
| --- | --- |

(6)

Стъпките, които съдържат в себе си сравнителната методологична рамка, са определени в приложение III към Директива 2010/31/ЕС и включват създаването на еталонни сгради, определянето на мерки за енергийна ефективност, които да се прилагат за тези еталонни сгради, оценяването на търсенето на първична енергия при тези мерки и изчисляването на разходите (т.е. на нетната настояща стойност) на тези мерки.

| (7) | Общата рамка за изчисляване на енергийните характеристики, както е определена в приложение I към Директива 2010/31/ЕС, се прилага също така и за оптималната по отношение на разходите методологична рамка, за всички нейни стъпки, и по-специално за стъпката на изчисляване на енергийните характеристики на сградите и сградните компоненти. |
| --- | --- |

(7)

Общата рамка за изчисляване на енергийните характеристики, както е определена в приложение I към Директива 2010/31/ЕС, се прилага също така и за оптималната по отношение на разходите методологична рамка, за всички нейни стъпки, и по-специално за стъпката на изчисляване на енергийните характеристики на сградите и сградните компоненти.

| (8) | С цел адаптиране на сравнителната методологична рамка към националните условия, държавите-членки следва да определят прогнозирания икономически жизнен цикъл на сградите и/или сградните компоненти, съответните разходи за енергоносители, продуктите, инсталациите, поддръжката, експлоатационните разходи и разходите за труд, коефициентите на преобразуване на първичната енергия, както и измененията на цените на енергията по тази точка, които трябва да бъдат приети за горивата, използвани в техния национален контекст за потреблението на енергия в сградите, като вземат предвид информацията, предоставяна от Комисията. Държавите-членки трябва също така да определят сконтовия процент, който да бъде използван както в макроикономическите, така и във финансовите изчисления, след като са извършили анализ на чувствителността за поне два лихвени процента за всяко от изчисленията. |
| --- | --- |

(8)

С цел адаптиране на сравнителната методологична рамка към националните условия, държавите-членки следва да определят прогнозирания икономически жизнен цикъл на сградите и/или сградните компоненти, съответните разходи за енергоносители, продуктите, инсталациите, поддръжката, експлоатационните разходи и разходите за труд, коефициентите на преобразуване на първичната енергия, както и измененията на цените на енергията по тази точка, които трябва да бъдат приети за горивата, използвани в техния национален контекст за потреблението на енергия в сградите, като вземат предвид информацията, предоставяна от Комисията. Държавите-членки трябва също така да определят сконтовия процент, който да бъде използван както в макроикономическите, така и във финансовите изчисления, след като са извършили анализ на чувствителността за поне два лихвени процента за всяко от изчисленията.

| (9) | За да се гарантира общ подход към прилагането на сравнителната методологична рамка от държавите-членки, е целесъобразно Комисията да определи ключовите рамкови условия, необходими за изчисляване на нетната настояща стойност, като начална година на изчисленията, категории разходи, подлежащи на разглеждане, и изчислителен период, който ще се използва. |
| --- | --- |

(9)

За да се гарантира общ подход към прилагането на сравнителната методологична рамка от държавите-членки, е целесъобразно Комисията да определи ключовите рамкови условия, необходими за изчисляване на нетната настояща стойност, като начална година на изчисленията, категории разходи, подлежащи на разглеждане, и изчислителен период, който ще се използва.

| (10) | Установяването на общ изчислителен период не противоречи на правото на държавите-членки да определят прогнозираните икономически жизнени цикли на сградите и/или компонентите на сгради, тъй като и двата вида може да бъдат по-дълги или по-кратки от определения изчислителен период. Прогнозираният икономически жизнен цикъл на дадена сграда или компонент на сграда има ограничено влияние върху изчислителния период, тъй като последният се определя по-скоро от цикъла на ремонтиране на сградата, който е периодът от време, след който сградата претърпява основен ремонт. |
| --- | --- |

(10)

Установяването на общ изчислителен период не противоречи на правото на държавите-членки да определят прогнозираните икономически жизнени цикли на сградите и/или компонентите на сгради, тъй като и двата вида може да бъдат по-дълги или по-кратки от определения изчислителен период. Прогнозираният икономически жизнен цикъл на дадена сграда или компонент на сграда има ограничено влияние върху изчислителния период, тъй като последният се определя по-скоро от цикъла на ремонтиране на сградата, който е периодът от време, след който сградата претърпява основен ремонт.

| (11) | Изчисленията на разходите и прогнозите с много предположения и неопределености, в това число например измененията на цените на енергията във времето, обикновено са придружени от анализ на чувствителността, за да бъде оценена надеждността на ключовите входящи параметри. За целите на изчисленията за оптимални разходи, анализът на чувствителността трябва най-малкото да разглежда измененията на цените на енергията и сконтовия процент, като в идеалния случай анализът на чувствителността трябва да включва също и измененията на цените на бъдещите технологии като входни данни за прегледа на изчисленията. |
| --- | --- |

(11)

Изчисленията на разходите и прогнозите с много предположения и неопределености, в това число например измененията на цените на енергията във времето, обикновено са придружени от анализ на чувствителността, за да бъде оценена надеждността на ключовите входящи параметри. За целите на изчисленията за оптимални разходи, анализът на чувствителността трябва най-малкото да разглежда измененията на цените на енергията и сконтовия процент, като в идеалния случай анализът на чувствителността трябва да включва също и измененията на цените на бъдещите технологии като входни данни за прегледа на изчисленията.

| (12) | Сравнителната методологична рамка следва да дава възможност на държавите-членки да сравняват резултатите от изчисленията на оптималните разходи с действащите минимални изисквания за енергийните характеристики и да използват резултата от сравнението, за да гарантират, че са зададени минимални изисквания за енергийните характеристики с оглед постигане на равнища на оптимални разходи. Държавите-членки следва също така да разгледат и определянето на минимални изисквания за енергийните характеристики на равнище „оптимални разходи“ за онези категории сгради, за които до този момент не съществуват минимални изисквания за енергийните характеристики. |
| --- | --- |

(12)

Сравнителната методологична рамка следва да дава възможност на държавите-членки да сравняват резултатите от изчисленията на оптималните разходи с действащите минимални изисквания за енергийните характеристики и да използват резултата от сравнението, за да гарантират, че са зададени минимални изисквания за енергийните характеристики с оглед постигане на равнища на оптимални разходи. Държавите-членки следва също така да разгледат и определянето на минимални изисквания за енергийните характеристики на равнище „оптимални разходи“ за онези категории сгради, за които до този момент не съществуват минимални изисквания за енергийните характеристики.

| (13) | Оптималната по отношение на разходите методология е технологично неутрална и не е в полза на дадено технологично решение за сметка на друго. Тя гарантира достатъчна конкуренция сред мерките/пакетите/вариантите през прогнозирания жизнен цикъл на дадена сграда или компонент на сграда. |
| --- | --- |

(13)

Оптималната по отношение на разходите методология е технологично неутрална и не е в полза на дадено технологично решение за сметка на друго. Тя гарантира достатъчна конкуренция сред мерките/пакетите/вариантите през прогнозирания жизнен цикъл на дадена сграда или компонент на сграда.

| (14) | Резултатите от изчисленията, както и входните данни и допускания, трябва да бъдат докладвани на Комисията, както е предвидено в член 5, параграф 2 от Директива 2010/31/ЕС. Тези доклади следва да позволят на Комисията да оцени и да докладва относно постигнатия от държавите-членки напредък към достигане на равнища на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики. |
| --- | --- |

(14)

Резултатите от изчисленията, както и входните данни и допускания, трябва да бъдат докладвани на Комисията, както е предвидено в член 5, параграф 2 от Директива 2010/31/ЕС. Тези доклади следва да позволят на Комисията да оцени и да докладва относно постигнатия от държавите-членки напредък към достигане на равнища на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики.

| (15) | За да ограничават своята административна тежест, държавите-членки трябва да имат възможност да намаляват броя на изчисленията чрез определяне на еталонни сгради, които са представителни за повече от една сградна категория, без това да се отразява на задължението на държавите-членки съгласно Директива 2010/31/ЕС да определят минимални изисквания за енергийните характеристики за определени категории сгради, |
| --- | --- |

(15)

За да ограничават своята административна тежест, държавите-членки трябва да имат възможност да намаляват броя на изчисленията чрез определяне на еталонни сгради, които са представителни за повече от една сградна категория, без това да се отразява на задължението на държавите-членки съгласно Директива 2010/31/ЕС да определят минимални изисквания за енергийните характеристики за определени категории сгради,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Предмет и приложно поле

В съответствие с член 5, приложение I и приложение III към Директива 2010/31/ЕС, настоящият регламент създава сравнителна методологична рамка, която да се използва от държавите-членки за изчисляване на равнища на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики на нови и съществуващи сгради и сградни компоненти.

Методологичната рамка определя правила за сравняване на мерките за енергийна ефективност, мерките, включващи възобновяеми енергийни източници, и пакетите и вариантите на такива мерки, въз основа на характеристиките за първичната енергия, и на разходите, предвидени за тяхното прилагане. Тя също така определя как да бъдат прилагани тези правила за избрани еталонни сгради с цел определяне на равнищата на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики.

Член 2

Определения

В допълнение към определенията от член 2 от Директива 2010/31/ЕС се прилагат следните определения, като се отбелязва, че за изчислението на макроикономическо равнище приложимите такси и данъци следва да бъдат изключени:

| 1) | Глобални разходи означава сумата от настоящата стойност на разходите за първоначалната инвестиция, сумата от текущите разходи и разходите за заместване (отнесени към началната година), както и разходите за обезвреждане, ако има такива. За изчислението на макроикономическо равнище се въвежда допълнителна категория разходи — разходи заради емисии на парникови газове. |
| --- | --- |

1)

Глобални разходи означава сумата от настоящата стойност на разходите за първоначалната инвестиция, сумата от текущите разходи и разходите за заместване (отнесени към началната година), както и разходите за обезвреждане, ако има такива. За изчислението на макроикономическо равнище се въвежда допълнителна категория разходи — разходи заради емисии на парникови газове.

| 2) | Разходи за първоначална инвестиция означава всички разходи, направени към момента, в който сградата или сградният компонент е доставен на клиента, готов за употреба. Тези разходи включват проектирането, закупуването на сградни компоненти, връзките с доставчиците, монтажа и процесите на пускане в експлоатация. |
| --- | --- |

2)

Разходи за първоначална инвестиция означава всички разходи, направени към момента, в който сградата или сградният компонент е доставен на клиента, готов за употреба. Тези разходи включват проектирането, закупуването на сградни компоненти, връзките с доставчиците, монтажа и процесите на пускане в експлоатация.

| 3) | Разходи за енергия означава годишните разходи и постоянните и максималните такси за енергия, включително националните данъци. |
| --- | --- |

3)

Разходи за енергия означава годишните разходи и постоянните и максималните такси за енергия, включително националните данъци.

| 4) | Експлоатационни разходи означава всички разходи, свързани с експлоатацията на сградата, което включва годишните разходи за застраховка, таксите за комунални услуги и други постоянни такси и данъци. |
| --- | --- |

4)

Експлоатационни разходи означава всички разходи, свързани с експлоатацията на сградата, което включва годишните разходи за застраховка, таксите за комунални услуги и други постоянни такси и данъци.

| 5) | Разходи за поддръжка означава годишни разходи за мерки за опазване и възстановяване на желаното качество на сградата или сградния компонент. Това включва годишни разходи за проверка, почистване, регулиране, поправки, и консумативи. |
| --- | --- |

5)

Разходи за поддръжка означава годишни разходи за мерки за опазване и възстановяване на желаното качество на сградата или сградния компонент. Това включва годишни разходи за проверка, почистване, регулиране, поправки, и консумативи.

| 6) | Текущи разходи означава годишните разходи за поддръжка, експлоатационните разходи и разходите за енергия. |
| --- | --- |

6)

Текущи разходи означава годишните разходи за поддръжка, експлоатационните разходи и разходите за енергия.

| 7) | Разходи за обезвреждане означава разходите за демонтиране на края на експлоатационния срок на дадена сграда или сграден компонент и включват демонтиране, отстраняване на сградни компоненти, които все още не са приключили своя жизнен цикъл, транспортиране и рециклиране. |
| --- | --- |

7)

Разходи за обезвреждане означава разходите за демонтиране на края на експлоатационния срок на дадена сграда или сграден компонент и включват демонтиране, отстраняване на сградни компоненти, които все още не са приключили своя жизнен цикъл, транспортиране и рециклиране.

| 8) | Годишни разходи означава сборът от текущите разходи и периодичните разходи или разходите за заместване, извършени за определена година. |
| --- | --- |

8)

Годишни разходи означава сборът от текущите разходи и периодичните разходи или разходите за заместване, извършени за определена година.

| 9) | Разходи за заместване означава инвестиция за заместване на сграден компонент според прогнозирания икономически жизнен цикъл по време на изчислителния период. |
| --- | --- |

9)

Разходи за заместване означава инвестиция за заместване на сграден компонент според прогнозирания икономически жизнен цикъл по време на изчислителния период.

| 10) | Разходи от емисии на парникови газове означава паричната стойност на екологичните щети, причинени от емисиите на CO2, свързани с потреблението на енергия в сградите. |
| --- | --- |

10)

Разходи от емисии на парникови газове означава паричната стойност на екологичните щети, причинени от емисиите на CO2, свързани с потреблението на енергия в сградите.

| 11) | Еталонна сграда означава хипотетична или действителна еталонна сграда, която е представителна за типичната геометрия и инсталации на сградите, типичните енергийни характеристики както на външните ограждащи елементи на сградата, така и на инсталациите ѝ, типичните функции и типичната структура на разходите в държавата-членка, и е представителна за климатичните условия и географското местоположение. |
| --- | --- |

11)

Еталонна сграда означава хипотетична или действителна еталонна сграда, която е представителна за типичната геометрия и инсталации на сградите, типичните енергийни характеристики както на външните ограждащи елементи на сградата, така и на инсталациите ѝ, типичните функции и типичната структура на разходите в държавата-членка, и е представителна за климатичните условия и географското местоположение.

| 12) | Сконтов процент означава определена стойност за сравнение на стойността на платежните средства за различни моменти във времето, като реално изражение. |
| --- | --- |

12)

Сконтов процент означава определена стойност за сравнение на стойността на платежните средства за различни моменти във времето, като реално изражение.

| 13) | Сконтов коефициент означава множител, използван за преобразуване на парични потоци (възникнали в даден момент) в съответстващата им стойност в началния момент. Той се получава от сконтовия процент. |
| --- | --- |

13)

Сконтов коефициент означава множител, използван за преобразуване на парични потоци (възникнали в даден момент) в съответстващата им стойност в началния момент. Той се получава от сконтовия процент.

| 14) | Начална година означава годината, на която се основава дадено изчисление, и от която е определен да започва изчислителният период. |
| --- | --- |

14)

Начална година означава годината, на която се основава дадено изчисление, и от която е определен да започва изчислителният период.

| 15) | Изчислителен период означава периодът, взет за изчислението, обикновено изразен в години. |
| --- | --- |

15)

Изчислителен период означава периодът, взет за изчислението, обикновено изразен в години.

| 16) | Остатъчна стойност на сграда означава сумата на остатъчните стойности на сградата и сградните компоненти в края на изчислителния период. |
| --- | --- |

16)

Остатъчна стойност на сграда означава сумата на остатъчните стойности на сградата и сградните компоненти в края на изчислителния период.

| 17) | Изменение на цените означава развитието във времето на цените на енергията, продуктите, сградните инсталации, услугите, труда, поддръжката и други разходи, и може да бъде различно от процента на инфлация. |
| --- | --- |

17)

Изменение на цените означава развитието във времето на цените на енергията, продуктите, сградните инсталации, услугите, труда, поддръжката и други разходи, и може да бъде различно от процента на инфлация.

| 18) | Мярка за енергийна ефективност означава промяна в сграда, която води до намаление на потребността на сградата от първична енергия. |
| --- | --- |

18)

Мярка за енергийна ефективност означава промяна в сграда, която води до намаление на потребността на сградата от първична енергия.

| 19) | Пакет означава набор от мерки за енергийна ефективност и/или мерки на основата на възобновяеми енергийни източници, приложени по отношение на еталонна сграда. |
| --- | --- |

19)

Пакет означава набор от мерки за енергийна ефективност и/или мерки на основата на възобновяеми енергийни източници, приложени по отношение на еталонна сграда.

| 20) | Вариант означава общият резултат и описанието на пълния набор от мерки/пакети, приложени по отношение на сграда, който може да се състои от комбинация от мерки за външните ограждащи елементи на сградата, пасивни методи, мерки за сградните инсталации и/или мерки на основата на възобновяеми енергийни източници. |
| --- | --- |

20)

Вариант означава общият резултат и описанието на пълния набор от мерки/пакети, приложени по отношение на сграда, който може да се състои от комбинация от мерки за външните ограждащи елементи на сградата, пасивни методи, мерки за сградните инсталации и/или мерки на основата на възобновяеми енергийни източници.

| 21) | Подкатегории на сгради означава категории на типове сгради, които са разграничени в по-голяма степен по размер, възраст, строителни материали, модел на ползване, климатична зона или други критерии, отколкото определените в параграф 5 от приложение I към Директива 2010/31/ЕС. Еталонни сгради по принцип се определят за такива подкатегории. |
| --- | --- |

21)

Подкатегории на сгради означава категории на типове сгради, които са разграничени в по-голяма степен по размер, възраст, строителни материали, модел на ползване, климатична зона или други критерии, отколкото определените в параграф 5 от приложение I към Директива 2010/31/ЕС. Еталонни сгради по принцип се определят за такива подкатегории.

| 22) | Доставена енергия означава енергията, изразена по енергийни носители, подадена на техническата сградна инсталация през границата на инсталацията, за задоволяване на взетите предвид употреби (отопление, охлаждане, вентилация, битово горещо водоснабдяване, осветление, уреди и т.н.) или за производство на електроенергия. |
| --- | --- |

22)

Доставена енергия означава енергията, изразена по енергийни носители, подадена на техническата сградна инсталация през границата на инсталацията, за задоволяване на взетите предвид употреби (отопление, охлаждане, вентилация, битово горещо водоснабдяване, осветление, уреди и т.н.) или за производство на електроенергия.

| 23) | Енергия, необходима за отопление и охлаждане, означава топлоенергията, която трябва да бъде въведена или извлечена от климатизирано пространство, за да се поддържат зададени температурни условия през определен период от време. |
| --- | --- |

23)

Енергия, необходима за отопление и охлаждане, означава топлоенергията, която трябва да бъде въведена или извлечена от климатизирано пространство, за да се поддържат зададени температурни условия през определен период от време.

| 24) | Изнесена енергия означава енергията, изразена по енергийни носители, осигурявана от техническата сградна инсталация през границата на инсталацията и използвана вън от границата на инсталацията. |
| --- | --- |

24)

Изнесена енергия означава енергията, изразена по енергийни носители, осигурявана от техническата сградна инсталация през границата на инсталацията и използвана вън от границата на инсталацията.

| 25) | Климатизирано пространство означава пространство, в което определени параметри на околната среда, като например температура, влажност и т.н., се регулират чрез технически способ като отопление и охлаждане и др. |
| --- | --- |

25)

Климатизирано пространство означава пространство, в което определени параметри на околната среда, като например температура, влажност и т.н., се регулират чрез технически способ като отопление и охлаждане и др.

| 26) | Енергия от възобновяеми източници означава енергия от възобновяеми неизкопаеми източници, а именно вятърна, слънчева, аеротермална, геотермална, хидротермална и океанска енергия, водноелектрическа енергия, биомаса, сметищен газ, газ от пречиствателни станции за отпадъчни води и биогаз. |
| --- | --- |

26)

Енергия от възобновяеми източници означава енергия от възобновяеми неизкопаеми източници, а именно вятърна, слънчева, аеротермална, геотермална, хидротермална и океанска енергия, водноелектрическа енергия, биомаса, сметищен газ, газ от пречиствателни станции за отпадъчни води и биогаз.

Член 3

Сравнителна методологична рамка

1.   При изчисляване на равнищата на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики на сгради и сградни компоненти, държавите-членки прилагат сравнителната методологична рамка, определена в приложение I към настоящия регламент. Рамката предписва изчисляване на равнища на оптимални разходи както от макроикономическа, така и от финансова гледна точка, но оставя на държавите-членки да определят кои от тези изчисления да станат национална база за сравнение, спрямо която да бъдат оценявани националните минимални изисквания за енергийните характеристики.

2.   За целите на изчисленията държавите-членки:

| а) | вземат за начална година за изчисляване годината, през която се извършва изчислението; |
| --- | --- |

а)

вземат за начална година за изчисляване годината, през която се извършва изчислението;

| б) | използват изчислителния период от приложение I към настоящия регламент; |
| --- | --- |

б)

използват изчислителния период от приложение I към настоящия регламент;

| в) | използват категориите разходи от приложение I към настоящия регламент; |
| --- | --- |

в)

използват категориите разходи от приложение I към настоящия регламент;

| г) | за разходите от въглеродни емисии използват като долна граница прогнозираните цени на въглеродните емисии в СТЕ, както са дадени в приложение II. |
| --- | --- |

г)

за разходите от въглеродни емисии използват като долна граница прогнозираните цени на въглеродните емисии в СТЕ, както са дадени в приложение II.

3.   Държавите-членки допълват сравнителната методологична рамка като за целите на изчисленията определят:

| а) | прогнозирания икономически жизнен цикъл на сградата или сградния компонент; |
| --- | --- |

а)

прогнозирания икономически жизнен цикъл на сградата или сградния компонент;

| б) | сконтовия процент; |
| --- | --- |

б)

сконтовия процент;

| в) | разходите за енергоносители, продукти, инсталации, разходите за поддръжка, експлоатационните разходи и разходите за труд; |
| --- | --- |

в)

разходите за енергоносители, продукти, инсталации, разходите за поддръжка, експлоатационните разходи и разходите за труд;

| г) | показателите за първичната енергия; |
| --- | --- |

г)

показателите за първичната енергия;

| д) | измененията на цените на енергията, които се приемат за всички енергоносители, като се взема предвид информацията от приложение II към настоящия регламент. |
| --- | --- |

д)

измененията на цените на енергията, които се приемат за всички енергоносители, като се взема предвид информацията от приложение II към настоящия регламент.

4.   Държавите-членки се стремят да изчисляват и приемат равнища на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийни характеристики по отношение на категориите сгради, за които до момента не съществуват специфични минимални изисквания за енергийните характеристики.

5.   Държавите-членки предприемат анализ за определяне чувствителността на резултатите от изчислението по отношение на промени в прилаганите параметри, обхващащ като минимум влиянието на различни изменения на цените на енергията и сконтовите проценти за макроикономическото и финансовото изчисления, а в идеалния случай също и други параметри, които се очаква да окажат значимо влияние върху резултатите от изчисленията като например изменения на цените на продукти, различни от енергията.

Член 4

Сравняване на изчислените равнища на оптимални разходи с текущите минимални изисквания за енергийните характеристики

1.   След като са изчислили изискваните равнища на оптимални разходи както за макроикономическа, така и за финансова перспектива, държавите-членки решават кое равнище следва да стане национална база за сравнение и докладват това си решение на Комисията като част от докладването, споменато в член 6.

Държавите-членки сравняват резултатите от изчислението, избрано за национална база за сравнение, посочена в член 3, с текущите изисквания за енергийните характеристики на съответната категория сграда.

Държавите-членки използват резултата от това сравнение, за да гарантират, че минималните изисквания за енергийните характеристики са определени с оглед постигане на равнища на оптимални разходи в съответствие с член 4, параграф 1 от Директива 2010/31/ЕС. На държавите-членки се препоръчва настоятелно да свържат данъчните и финансовите стимули за съответствие с резултата от изчислението за оптимални разходи за една и съща еталонна сграда.

2.   Ако държавите-членки са определили еталонни сгради по такъв начин, че резултатът от изчислението на оптималните разходи да е приложим за няколко категории сгради, те могат да използват този резултат, за да гарантират, че минималните изисквания за енергийните характеристики са определени с оглед постигане на равнища на оптимални разходи за всички съответни категории сгради.

Член 5

Преглед на изчисленията за оптимални разходи

1.   Държавите-членки преразглеждат своите изчисления за оптимални разходи своевременно за прегледа на техните минимални изисквания за енергийните характеристики, изискван съгласно член 4, параграф 1 от Директива 2010/31/ЕС. За прегледа, във входните данни за разходите трябва да бъдат прегледани и при нужда актуализирани по-специално измененията на цените.

2.   Резултатите от този преглед се предават на Комисията в доклада, предвиден в член 6 от настоящия регламент.

Член 6

Докладване

1.   Държавите-членки докладват на Комисията всички входящи данни и допускания, използвани за изчисленията, както и резултатите от тях. Този доклад включва използваните коефициенти на преобразуване за първичната енергия, резултатите от изчисленията на макроикономическо и финансово равнище, анализа на чувствителността, посочен в член 3, параграф 5 от настоящия регламент, и приетите изменения на цените на енергията и на цените на въглеродните емисии.

2.   Ако резултатът от сравнението, посочено в член 4 от настоящия регламент, показва, че действащите минимални изисквания за енергийните характеристики съответстват на значително по-ниска енергийна ефективност отколкото равнищата на оптимални разходи във връзка с минималните изисквания за енергийните характеристики, докладът следва да включва обосновка за разликата. В степента, в която тази разлика не може да бъде обоснована, докладът трябва да бъде придружен от план, описващ подходящи стъпки за намаляване на разликата до незначителен размер до следващото преразглеждане. В тази връзка, значително по-ниското ниво на енергийна ефективност на действащите минимални изисквания за енергийните характеристики ще се изчислява като разлика между средната стойност на всички действащи минимални изисквания за енергийните характеристики и средната стойност на всички равнища на оптимални разходи от изчислението, прилагано като национална база за сравнение за всички използвани еталонни сгради и типове сгради.

3.   Държавите-членки могат да използват формуляра за докладване, предвиден в приложение III към настоящия регламент.

Член 7

Влизане в сила и прилагане

1.   Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

2.   Той се прилага от 9 януари 2013 г. за сгради, заети от публични органи, и от 9 юли 2013 г. за другите сгради с изключение на член 6, параграф 1 от настоящия регламент, който влиза в сила на 30 юни 2012 г. в съответствие с член 5, параграф 2, втора алинея от Директива 2010/31/ЕС (Директивата относно енергийните характеристики на сградите).

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 16 януари 2012 година.

За Комисията

Председател

José Manuel BARROSO

---

(1)  ОВ L 153, 18.6.2010 г., стр. 13.

1

(2)  ОВ L 285, 31.10.2009 г., стр. 10.

2

(3)  ОВ L 88, 4.4.2011 г., стр. 5.

3

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Методологична рамка за оптимални разходи

1.   ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ЕТАЛОННИ СГРАДИ

| (1) | Държавите-членки определят еталонни сгради за следните категории сгради:






  1) | еднофамилни сгради; |
| --- | --- | --- |

(1)

Държавите-членки определят еталонни сгради за следните категории сгради:

1)

еднофамилни сгради;

| 2) | жилищни блокове и многофамилни сгради; |
| --- | --- |

2)

жилищни блокове и многофамилни сгради;

| 3) | административни сгради. |
| --- | --- |

3)

административни сгради.

| (2) | В допълнение към административните сгради, държавите-членки определят еталонни сгради за други нежилищни категории сгради, изброени в приложение I, параграф 5, буква г) до параграф 5, буква и) от Директива 2010/31/ЕС, за които съществуват специфични изисквания за енергийните характеристики. |
| --- | --- |

(2)

В допълнение към административните сгради, държавите-членки определят еталонни сгради за други нежилищни категории сгради, изброени в приложение I, параграф 5, буква г) до параграф 5, буква и) от Директива 2010/31/ЕС, за които съществуват специфични изисквания за енергийните характеристики.

| (3) | Ако дадена държава-членка може да докаже в доклада, посочен в член 6 от настоящия регламент, че определената еталонна сграда може да се прилага за повече от една сградна категория, то тя може да намали броя на използваните еталонни сгради и с това броя на изчисленията. Държавите-членки трябва да обосноват този подход чрез анализ, който показва, че еталонната сграда, която се използва за няколко категории сгради, е представителна за сградния фонд, съответстващ на всички обхванати категории. |
| --- | --- |

(3)

Ако дадена държава-членка може да докаже в доклада, посочен в член 6 от настоящия регламент, че определената еталонна сграда може да се прилага за повече от една сградна категория, то тя може да намали броя на използваните еталонни сгради и с това броя на изчисленията. Държавите-членки трябва да обосноват този подход чрез анализ, който показва, че еталонната сграда, която се използва за няколко категории сгради, е представителна за сградния фонд, съответстващ на всички обхванати категории.

| (4) | За всяка категория сгради се определя поне една еталонна сграда за нови сгради и поне две за съществуващи сгради, които подлежат на основен ремонт. Еталонните сгради могат да бъдат определени въз основа на сградни подкатегории (напр. разграничени по размер, възраст, структура на разходите, строителни материали, модел на използване или климатична зона), които отчитат характеристиките на националния сграден фонд. Еталонните сгради и техните характеристики трябва да съответстват на структурата на текущите или планираните изисквания за енергийните характеристики. |
| --- | --- |

(4)

За всяка категория сгради се определя поне една еталонна сграда за нови сгради и поне две за съществуващи сгради, които подлежат на основен ремонт. Еталонните сгради могат да бъдат определени въз основа на сградни подкатегории (напр. разграничени по размер, възраст, структура на разходите, строителни материали, модел на използване или климатична зона), които отчитат характеристиките на националния сграден фонд. Еталонните сгради и техните характеристики трябва да съответстват на структурата на текущите или планираните изисквания за енергийните характеристики.

| (5) | Държавите-членки могат да използват образеца за докладване, предвиден в приложение III, за да докладват на Комисията параметрите, взети предвид при определяне на еталонните сгради. Съответният набор от данни за националния сграден фонд, използван за определяне на еталонните сгради, следва да бъде съобщен на Комисията като част от доклада, посочен в член 6. По-специално трябва да бъде обоснован изборът на характеристиките, които са в основата на определянето на еталонни сгради. |
| --- | --- |

(5)

Държавите-членки могат да използват образеца за докладване, предвиден в приложение III, за да докладват на Комисията параметрите, взети предвид при определяне на еталонните сгради. Съответният набор от данни за националния сграден фонд, използван за определяне на еталонните сгради, следва да бъде съобщен на Комисията като част от доклада, посочен в член 6. По-специално трябва да бъде обоснован изборът на характеристиките, които са в основата на определянето на еталонни сгради.

| (6) | За съществуващи сгради (както жилищни, така и нежилищни), държавите-членки прилагат поне една мярка/пакет/вариант, представляващ стандартен ремонт, необходим за поддържане на сградата/обособена част от сграда (без допълнителни мерки за енергийна ефективност извън изискваното по нормативните изисквания). |
| --- | --- |

(6)

За съществуващи сгради (както жилищни, така и нежилищни), държавите-членки прилагат поне една мярка/пакет/вариант, представляващ стандартен ремонт, необходим за поддържане на сградата/обособена част от сграда (без допълнителни мерки за енергийна ефективност извън изискваното по нормативните изисквания).

| (7) | За нови сгради (както жилищни, така и нежилищни), понастоящем приложимите минимални изисквания за енергийните характеристики следва да представляват основното изискване, което трябва да бъде изпълнено. |
| --- | --- |

(7)

За нови сгради (както жилищни, така и нежилищни), понастоящем приложимите минимални изисквания за енергийните характеристики следва да представляват основното изискване, което трябва да бъде изпълнено.

| (8) | Държавите-членки изчисляват равнищата на оптимални разходи също и за минималните изисквания за енергийна ефективност на сградни компоненти, монтирани в съществуващите сгради, или ги извеждат от резултатите от изчисленията, направени на нивото на сградите. При определяне на изискванията за сградни компоненти, монтирани в съществуващите сгради, изискванията за оптимални разходи следва доколкото е възможно да отчитат взаимодействието на дадения сграден компонент с цялата еталонна сграда и с други сградни компоненти. |
| --- | --- |

(8)

Държавите-членки изчисляват равнищата на оптимални разходи също и за минималните изисквания за енергийна ефективност на сградни компоненти, монтирани в съществуващите сгради, или ги извеждат от резултатите от изчисленията, направени на нивото на сградите. При определяне на изискванията за сградни компоненти, монтирани в съществуващите сгради, изискванията за оптимални разходи следва доколкото е възможно да отчитат взаимодействието на дадения сграден компонент с цялата еталонна сграда и с други сградни компоненти.

| (9) | Държавите-членки трябва да се стремят да изчисляват и определят изисквания за оптимални разходи на равнище отделни технически сградни инсталации за съществуващите сгради или да извеждат тези изисквания от изчисленията, направени на нивото на сградите, не само за отопление, охлаждане, горещо водоснабдяване, климатизация и вентилация (или комбинации от посочените инсталации), а също и за осветителните уредби за нежилищни сгради. |
| --- | --- |

(9)

Държавите-членки трябва да се стремят да изчисляват и определят изисквания за оптимални разходи на равнище отделни технически сградни инсталации за съществуващите сгради или да извеждат тези изисквания от изчисленията, направени на нивото на сградите, не само за отопление, охлаждане, горещо водоснабдяване, климатизация и вентилация (или комбинации от посочените инсталации), а също и за осветителните уредби за нежилищни сгради.

2.   ОПРЕДЕЛЯНЕ НА МЕРКИ ЗА ЕНЕРГИЙНА ЕФЕКТИВНОСТ, МЕРКИ НА ОСНОВАТА НА ВЪЗОБНОВЯЕМИ ЕНЕРГИЙНИ ИЗТОЧНИЦИ И/ИЛИ ПАКЕТИ И ВАРИАНТИ НА ТАКИВА МЕРКИ ЗА ВСЯКА ЕТАЛОННА СГРАДА

| (1) | Определят се мерки за енергийна ефективност както за нови, така и за съществуващи сгради, за всички входни параметри за изчислението, които имат пряко или косвено въздействие върху енергийните характеристики на сградата, включително за алтернативни високоефективни системи като районни инсталации за енергоснабдяване и другите алтернативи, изброени в член 6 от Директива 2010/31/ЕС. |
| --- | --- |

(1)

Определят се мерки за енергийна ефективност както за нови, така и за съществуващи сгради, за всички входни параметри за изчислението, които имат пряко или косвено въздействие върху енергийните характеристики на сградата, включително за алтернативни високоефективни системи като районни инсталации за енергоснабдяване и другите алтернативи, изброени в член 6 от Директива 2010/31/ЕС.

| (2) | Мерките могат да бъдат комбинирани в пакети от мерки или варианти. Ако някои мерки не са подходящи от местна, икономическа или климатична гледна точка, държавите-членки следва да посочат това при докладването пред Комисията в съответствие с член 6 от настоящия регламент. |
| --- | --- |

(2)

Мерките могат да бъдат комбинирани в пакети от мерки или варианти. Ако някои мерки не са подходящи от местна, икономическа или климатична гледна точка, държавите-членки следва да посочат това при докладването пред Комисията в съответствие с член 6 от настоящия регламент.

| (3) | Държавите-членки трябва също да определят мерки/пакети/варианти с използване на енергия от възобновяеми източници както за нови, така и за съществуващи сгради. Обвързващите задължения, формулирани в националното приложение на член 13 от Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1), се разглеждат като една мярка/пакет/вариант, подлежащ(а) на прилагане в съответната държава-членка. |
| --- | --- |

(3)

Държавите-членки трябва също да определят мерки/пакети/варианти с използване на енергия от възобновяеми източници както за нови, така и за съществуващи сгради. Обвързващите задължения, формулирани в националното приложение на член 13 от Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1), се разглеждат като една мярка/пакет/вариант, подлежащ(а) на прилагане в съответната държава-членка.

| (4) | Мерките/пакетите/вариантите за енергийна ефективност, определени за изчисляването на изисквания за оптимални разходи трябва да включват мерки, необходими за постигане на приложимите към момента минимални изисквания за енергийните характеристики. Ако е приложимо, те трябва също така да съдържат мерки/пакети/варианти, необходими за изпълнение на изискванията на националните схеми за подпомагане. Държавите-членки също така следва да включат мерки/пакети/варианти, необходими за изпълнение на минималните изисквания за енергийните характеристики на сградите с близко до нулево нетно потребление на енергия за нови и евентуално също така за съществуващи сгради, както е определено в член 9 от Директива 2010/31/ЕС. |
| --- | --- |

(4)

Мерките/пакетите/вариантите за енергийна ефективност, определени за изчисляването на изисквания за оптимални разходи трябва да включват мерки, необходими за постигане на приложимите към момента минимални изисквания за енергийните характеристики. Ако е приложимо, те трябва също така да съдържат мерки/пакети/варианти, необходими за изпълнение на изискванията на националните схеми за подпомагане. Държавите-членки също така следва да включат мерки/пакети/варианти, необходими за изпълнение на минималните изисквания за енергийните характеристики на сградите с близко до нулево нетно потребление на енергия за нови и евентуално също така за съществуващи сгради, както е определено в член 9 от Директива 2010/31/ЕС.

| (5) | Ако държава-членка може да докаже чрез представяне на предшестващи анализи на разходите като част от докладването, посочено в член 6, че определени мерки/пакети/варианти са далече от оптималните разходи, те могат да бъдат изключени от изчислението. Такива мерки/пакети/варианти обаче следва да бъдат преразгледани при следващия преглед на изчисленията. |
| --- | --- |

(5)

Ако държава-членка може да докаже чрез представяне на предшестващи анализи на разходите като част от докладването, посочено в член 6, че определени мерки/пакети/варианти са далече от оптималните разходи, те могат да бъдат изключени от изчислението. Такива мерки/пакети/варианти обаче следва да бъдат преразгледани при следващия преглед на изчисленията.

| (6) | Избраните мерки за енергийна ефективност и мерки на основата на възобновяеми енергийни източници, както и пакетите/вариантите, трябва да бъдат съвместими с основните изисквания за строежите, посочени в приложение I към Регламент (ЕС) No 305/2011 г. и специфицирани от държавите-членки. Те трябва да са съвместими и с качеството на въздуха и нивата на комфорт в помещенията съгласно стандарт CEN 15251 относно качеството на вътрешния въздух или еквивалентни национални стандарти. В случаите, в които мерки дават различни нива на комфорт, това трябва да бъде видно в изчисленията. |
| --- | --- |

(6)

Избраните мерки за енергийна ефективност и мерки на основата на възобновяеми енергийни източници, както и пакетите/вариантите, трябва да бъдат съвместими с основните изисквания за строежите, посочени в приложение I към Регламент (ЕС) No 305/2011 г. и специфицирани от държавите-членки. Те трябва да са съвместими и с качеството на въздуха и нивата на комфорт в помещенията съгласно стандарт CEN 15251 относно качеството на вътрешния въздух или еквивалентни национални стандарти. В случаите, в които мерки дават различни нива на комфорт, това трябва да бъде видно в изчисленията.

3.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА НЕОБХОДИМАТА ПЪРВИЧНА ЕНЕРГИЯ В РЕЗУЛТАТ ОТ ПРИЛАГАНЕТО НА ТАКИВА МЕРКИ И ПАКЕТИ ОТ МЕРКИ ЗА ЕТАЛОННАТА СГРАДА

| (1) | Енергийните характеристики се изчисляват в съответствие с общата рамка, дадена в приложение I към Директива 2010/31/ЕС. |
| --- | --- |

(1)

Енергийните характеристики се изчисляват в съответствие с общата рамка, дадена в приложение I към Директива 2010/31/ЕС.

| (2) | Държавите-членки изчисляват енергийните характеристики, съответстващи на мерките/пакетите/вариантите, като за национално дефинираната разгъната площ първо изчисляват енергията, необходима за отопление и охлаждане. Впоследствие се изчислява доставената енергия за отопление на помещенията, охлаждане, вентилация, битово горещо водоснабдяване и осветителни уредби. |
| --- | --- |

(2)

Държавите-членки изчисляват енергийните характеристики, съответстващи на мерките/пакетите/вариантите, като за национално дефинираната разгъната площ първо изчисляват енергията, необходима за отопление и охлаждане. Впоследствие се изчислява доставената енергия за отопление на помещенията, охлаждане, вентилация, битово горещо водоснабдяване и осветителни уредби.

| (3) | Енергията, произвеждана на място, се приспада от необходимата първична енергия и доставената енергия. |
| --- | --- |

(3)

Енергията, произвеждана на място, се приспада от необходимата първична енергия и доставената енергия.

| (4) | Държавите-членки изчисляват съответното потребление на първична енергия като използват показатели за първичната енергия, определени на национално равнище. Те докладват на Комисията коефициентите на преобразуване при докладването, посочено в член 6 от настоящия регламент. |
| --- | --- |

(4)

Държавите-членки изчисляват съответното потребление на първична енергия като използват показатели за първичната енергия, определени на национално равнище. Те докладват на Комисията коефициентите на преобразуване при докладването, посочено в член 6 от настоящия регламент.

| (5) | Държавите-членки използват:






  а) | или съответните съществуващи стандарти на CEN за изчисляване на енергийните характеристики, |
| --- | --- | --- |

(5)

Държавите-членки използват:

а)

или съответните съществуващи стандарти на CEN за изчисляване на енергийните характеристики,

| б) | или еквивалентен национален метод за изчисляване, при условие че последният е в съответствие с член 2, параграф 4 и приложение I към Директива 2010/31/ЕС. |
| --- | --- |

б)

или еквивалентен национален метод за изчисляване, при условие че последният е в съответствие с член 2, параграф 4 и приложение I към Директива 2010/31/ЕС.

| (6) | За целите на изчислението за оптимални разходи резултатите за енергийните характеристики се изразяват в квадратни метри полезна разгъната площ в еталонната сграда, и се отнасят за необходимата първична енергия. |
| --- | --- |

(6)

За целите на изчислението за оптимални разходи резултатите за енергийните характеристики се изразяват в квадратни метри полезна разгъната площ в еталонната сграда, и се отнасят за необходимата първична енергия.

4.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ГЛОБАЛНИТЕ РАЗХОДИ, ИЗРАЗЕНИ КАТО НЕТНА НАСТОЯЩА СТОЙНОСТ ЗА ВСЯКА ЕТАЛОННА СГРАДА

4.1.   Категории разходи

Държавите-членки установяват и описват следните отделни категории разходи, които следва да бъдат използвани:

| а) | Разходи за първоначална инвестиция. |
| --- | --- |

а)

Разходи за първоначална инвестиция.

| б) | Текущи разходи. Те включват разходи за периодична замяна на сградни компоненти. |
| --- | --- |

б)

Текущи разходи. Те включват разходи за периодична замяна на сградни компоненти.

| в) | Разходите за енергия отразяват общите разходи за енергия, включващи цената на енергията, тарифите за мощност и тарифите за пренос. |
| --- | --- |

в)

Разходите за енергия отразяват общите разходи за енергия, включващи цената на енергията, тарифите за мощност и тарифите за пренос.

| г) | Разходи за обезвреждане, ако има такива. |
| --- | --- |

г)

Разходи за обезвреждане, ако има такива.

За изчислението на макроикономическо равнище, държавите-членки допълнително определят вида разходи за:

| д) | Разходите от емисии на парникови газове. Те отразяват в количествена и стойностна форма сконтираните експлоатационни разходи от CO2, получени от емисиите на парникови газове в тонове CO2-еквивалент през изчислителния период. |
| --- | --- |

д)

Разходите от емисии на парникови газове. Те отразяват в количествена и стойностна форма сконтираните експлоатационни разходи от CO2, получени от емисиите на парникови газове в тонове CO2-еквивалент през изчислителния период.

4.2.   Общи принципи за изчисляване на разходите

| (1) | При прогнозирането на измененията на разходите за енергия държавите-членки могат да използват прогнозите за изменението на цените на енергията от приложение II към настоящия регламент за нефта, газа, въглищата и електроенергията, започвайки със средните абсолютни цени на енергията (изразени в евро) за тези енергийни източници в годината на изчисленията.
  Държавите-членки трябва също така да установят национални прогнози за измененията на цените за други енергоносители, използвани в значителна степен в техните регионални/местни условия и, ако това е необходимо, също за тарифите за върховия товар. Те докладват на Комисията прогнозираните тенденции в цените и текущите дялове на различните енергоносители в енергопотреблението на сградите. |
| --- | --- |

(1)

При прогнозирането на измененията на разходите за енергия държавите-членки могат да използват прогнозите за изменението на цените на енергията от приложение II към настоящия регламент за нефта, газа, въглищата и електроенергията, започвайки със средните абсолютни цени на енергията (изразени в евро) за тези енергийни източници в годината на изчисленията.

Държавите-членки трябва също така да установят национални прогнози за измененията на цените за други енергоносители, използвани в значителна степен в техните регионални/местни условия и, ако това е необходимо, също за тарифите за върховия товар. Те докладват на Комисията прогнозираните тенденции в цените и текущите дялове на различните енергоносители в енергопотреблението на сградите.

| (2) | Ефектът от (очакваните) бъдещи изменения на цените във връзка с разходите, различни от тези за енергия, разходите за замяна на сградни компоненти по време на изчислителния период и разходите за обезвреждане, когато има такива, може също да бъде включен в изчислението на разходите. Измененията на цените, включително поради нововъведения и адаптиране на технологии, трябва да бъдат вземани под внимание при прегледа и актуализирането на изчисленията. |
| --- | --- |

(2)

Ефектът от (очакваните) бъдещи изменения на цените във връзка с разходите, различни от тези за енергия, разходите за замяна на сградни компоненти по време на изчислителния период и разходите за обезвреждане, когато има такива, може също да бъде включен в изчислението на разходите. Измененията на цените, включително поради нововъведения и адаптиране на технологии, трябва да бъдат вземани под внимание при прегледа и актуализирането на изчисленията.

| (3) | Данните за разходите за категории разходи от а) до г) трябва да са основани на пазара и да бъдат съгласувани по отношение на мястото и времето. Разходите се изразяват като действителни разходи, изключвайки инфлацията. Разходите се оценяват на равнището на държавите. |
| --- | --- |

(3)

Данните за разходите за категории разходи от а) до г) трябва да са основани на пазара и да бъдат съгласувани по отношение на мястото и времето. Разходите се изразяват като действителни разходи, изключвайки инфлацията. Разходите се оценяват на равнището на държавите.

| (4) | При определяне на глобалната цена на дадена мярка/пакет/вариант могат да бъдат изпуснати:






  а) | разходите, които са еднакви за всички оценени мерки/пакети/варианти; |
| --- | --- | --- |

(4)

При определяне на глобалната цена на дадена мярка/пакет/вариант могат да бъдат изпуснати:

а)

разходите, които са еднакви за всички оценени мерки/пакети/варианти;

| б) | разходите, свързани със сградни компоненти, които не влияят на енергийните характеристики на сградата. |
| --- | --- |

б)

разходите, свързани със сградни компоненти, които не влияят на енергийните характеристики на сградата.

Всички останали разходи трябва да бъдат изцяло взети под внимание при изчисляването на глобалните разходи.

| (5) | Остатъчната стойност се определя чрез линейна амортизация на първоначалната инвестиция или разход за заместване на даден сграден компонент до края на изчислителния период, сконтирана към началото на изчислителния период. Периодът на амортизация се определя от икономическия жизнен цикъл на сградата или сградния компонент. Остатъчните стойности за сградните компоненти може да се наложи да бъдат коригирани според разходите за демонтирането им от сградата в края на прогнозирания икономически жизнен цикъл на сградата. |
| --- | --- |

(5)

Остатъчната стойност се определя чрез линейна амортизация на първоначалната инвестиция или разход за заместване на даден сграден компонент до края на изчислителния период, сконтирана към началото на изчислителния период. Периодът на амортизация се определя от икономическия жизнен цикъл на сградата или сградния компонент. Остатъчните стойности за сградните компоненти може да се наложи да бъдат коригирани според разходите за демонтирането им от сградата в края на прогнозирания икономически жизнен цикъл на сградата.

| (6) | Разходите за обезвреждане следва да бъдат сконтирани и могат да бъдат извадени за получаване на крайната стойност Може да е нужно те първо да бъдат сконтирани обратно от прогнозирания икономически жизнен цикъл към края на изчислителния период, а като втора стъпка да бъдат сконтирани обратно към началото на изчислителния период. |
| --- | --- |

(6)

Разходите за обезвреждане следва да бъдат сконтирани и могат да бъдат извадени за получаване на крайната стойност Може да е нужно те първо да бъдат сконтирани обратно от прогнозирания икономически жизнен цикъл към края на изчислителния период, а като втора стъпка да бъдат сконтирани обратно към началото на изчислителния период.

| (7) | В края на изчислителния период разходите за обезвреждане (ако има такива) или остатъчната стойност на компонентите и сградните компоненти се вземат предвид за определяне на окончателните разходи през прогнозирания икономически жизнен цикъл на сградата. |
| --- | --- |

(7)

В края на изчислителния период разходите за обезвреждане (ако има такива) или остатъчната стойност на компонентите и сградните компоненти се вземат предвид за определяне на окончателните разходи през прогнозирания икономически жизнен цикъл на сградата.

| (8) | Държавите-членки използват изчислителен период от 30 години за жилищни и обществени сгради и изчислителен период от 20 години за търговски, нежилищни сгради. |
| --- | --- |

(8)

Държавите-членки използват изчислителен период от 30 години за жилищни и обществени сгради и изчислителен период от 20 години за търговски, нежилищни сгради.

| (9) | Държавите-членки биват насърчавани да използват приложение А към EN 15459 относно икономическите данни за сградните компоненти при определянето на прогнозирания икономически жизнен цикъл за въпросните сградни компоненти. Ако бъдат определени други прогнозирани икономически жизнени цикли за сградните компоненти, те следва да бъдат докладвани на Комисията като част от докладването, посочено в член 6. Прогнозирания икономически жизнен цикъл на дадена сграда държавите-членки определят на национално равнище. |
| --- | --- |

(9)

Държавите-членки биват насърчавани да използват приложение А към EN 15459 относно икономическите данни за сградните компоненти при определянето на прогнозирания икономически жизнен цикъл за въпросните сградни компоненти. Ако бъдат определени други прогнозирани икономически жизнени цикли за сградните компоненти, те следва да бъдат докладвани на Комисията като част от докладването, посочено в член 6. Прогнозирания икономически жизнен цикъл на дадена сграда държавите-членки определят на национално равнище.

4.3.   Изчисляване на глобалните разходи за финансово изчисление

| (1) | При определяне на глобалните разходи за дадена мярка/пакет/вариант за финансовото изчисление, съответните цени, които трябва да се вземат предвид, са цените, заплащани от клиента след приспадане на всички приложими данъци, ДДС и такси. В идеалния случай също така субсидиите, на разположение за различни варианти/пакети/мерки, трябва да бъдат включени в изчислението, но държавите-членки могат да изберат да оставят субсидиите настрана, гарантирайки обаче, че в този случай както субсидиите, така и схемите за подпомагане на технологии, а също и евентуално съществуващите субсидии за цените на енергията, са изключени. |
| --- | --- |

(1)

При определяне на глобалните разходи за дадена мярка/пакет/вариант за финансовото изчисление, съответните цени, които трябва да се вземат предвид, са цените, заплащани от клиента след приспадане на всички приложими данъци, ДДС и такси. В идеалния случай също така субсидиите, на разположение за различни варианти/пакети/мерки, трябва да бъдат включени в изчислението, но държавите-членки могат да изберат да оставят субсидиите настрана, гарантирайки обаче, че в този случай както субсидиите, така и схемите за подпомагане на технологии, а също и евентуално съществуващите субсидии за цените на енергията, са изключени.

| (2) | Глобалните разходи за сгради и сградни компоненти се изчисляват чрез сумиране на различните видове разходи и прилагане за тях на сконтовия процент посредством сконтов коефициент, за да бъдат изразени те като стойност за началната година, плюс сконтираната остатъчна стойност, както следва:



  където:







  τ | е изчислителният период |
| --- | --- | --- |
| Cg(τ) | са глобалните разходи (приведени към начална година τ0) през изчислителния период |
| CI | са разходите за първоначална инвестиция за мярката или набора от мерки j |
| Ca,I (j) | са годишните разходи през годината i за мярката или набора от мерки j |
| Vf,τ (j) | е остатъчната стойност за мярката или набора от мерки j в края на изчислителния период (сконтирана към началната година τ0) |
| Rd (i) | е сконтовият коефициент за годината i, въз основа на сконтовия процент r, и се изчислява |

(2)

Глобалните разходи за сгради и сградни компоненти се изчисляват чрез сумиране на различните видове разходи и прилагане за тях на сконтовия процент посредством сконтов коефициент, за да бъдат изразени те като стойност за началната година, плюс сконтираната остатъчна стойност, както следва:

Formula

където:

τ

е изчислителният период

Cg(τ)

са глобалните разходи (приведени към начална година τ0) през изчислителния период

CI

са разходите за първоначална инвестиция за мярката или набора от мерки j

Ca,I (j)

са годишните разходи през годината i за мярката или набора от мерки j

Vf,τ (j)

е остатъчната стойност за мярката или набора от мерки j в края на изчислителния период (сконтирана към началната година τ0)

Rd (i)

е сконтовият коефициент за годината i, въз основа на сконтовия процент r, и се изчислява

по формулата:

Formula

където p e броят години от началния период, а r е действителният сконтов процент.

| (3) | Държавите-членки определят сконтовия процент, който ще се използва за финансовото изчисление след извършване на анализ на чувствителността за поне два различни процента по техен избор. |
| --- | --- |

(3)

Държавите-членки определят сконтовия процент, който ще се използва за финансовото изчисление след извършване на анализ на чувствителността за поне два различни процента по техен избор.

4.4.   Изчисляване на глобалните разходи за макроикономическото изчисление

| (1) | При определяне на глобалните разходи за макроикономическото изчисление за дадена мярка/пакет/вариант, съответните цени, които трябва да се вземат предвид, са цените след приспадане на всички приложими данъци, ДДС и субсидиите. |
| --- | --- |

(1)

При определяне на глобалните разходи за макроикономическото изчисление за дадена мярка/пакет/вариант, съответните цени, които трябва да се вземат предвид, са цените след приспадане на всички приложими данъци, ДДС и субсидиите.

| (2) | При определяне на общите разходи на макроикономическо равнище за мярка/пакет/вариант, в допълнение към категориите разходи, изброени в 4.1., трябва да бъде включена нова категория разходи от емисии на парникови газове, така че коригираната методика за отчитане на глобалните разходи да бъде:



  Където:
  C c, i(j) са разходите от въглеродни емисии за мярката или набора от мерки j през годината i |
| --- | --- |

(2)

При определяне на общите разходи на макроикономическо равнище за мярка/пакет/вариант, в допълнение към категориите разходи, изброени в 4.1., трябва да бъде включена нова категория разходи от емисии на парникови газове, така че коригираната методика за отчитане на глобалните разходи да бъде:

Formula

Където:

C c, i(j) са разходите от въглеродни емисии за мярката или набора от мерки j през годината i

| (3) | Държавите-членки изчисляват натрупаните за изчислителния период разходи от емисии на парникови газове за мерките/пакетите/вариантите, умножавайки сумата от годишните емисии на парникови газове по очакваните цени за тон квоти за емисии на парникови газове (като CO2-еквивалент) за всяка година, издадени при първоначално използване за долна граница поне 20 EUR/тон CO2-еквивалент до 2025 г., 35 EUR до 2030 г. и 50 EUR след 2030 г. в съответствие със сега прогнозираните от Комисията сценарии за цените на въглеродните емисии в СТС (измерени като действителни и постоянни цени в евро за 2008 г., които следва да бъдат адаптирани към датите на изчислението и избраната методика). При всеки преглед на изчисленията за оптимални разходи се вземат под внимание актуализирани сценарии. |
| --- | --- |

(3)

Държавите-членки изчисляват натрупаните за изчислителния период разходи от емисии на парникови газове за мерките/пакетите/вариантите, умножавайки сумата от годишните емисии на парникови газове по очакваните цени за тон квоти за емисии на парникови газове (като CO2-еквивалент) за всяка година, издадени при първоначално използване за долна граница поне 20 EUR/тон CO2-еквивалент до 2025 г., 35 EUR до 2030 г. и 50 EUR след 2030 г. в съответствие със сега прогнозираните от Комисията сценарии за цените на въглеродните емисии в СТС (измерени като действителни и постоянни цени в евро за 2008 г., които следва да бъдат адаптирани към датите на изчислението и избраната методика). При всеки преглед на изчисленията за оптимални разходи се вземат под внимание актуализирани сценарии.

| (4) | Държавите-членки определят сконтовия процент, който ще се използва за макроикономическото изчисление след извършване на анализ на чувствителността за поне два различни процента, един от които трябва да бъде 3 % в реално изражение. |
| --- | --- |

(4)

Държавите-членки определят сконтовия процент, който ще се използва за макроикономическото изчисление след извършване на анализ на чувствителността за поне два различни процента, един от които трябва да бъде 3 % в реално изражение.

5.   ИЗВЪРШВАНЕ НА АНАЛИЗ НА ЧУВСТВИТЕЛНОСТТА ЗА ВХОДНИТЕ ДАННИ ЗА РАЗХОДИТЕ, ВКЛЮЧВАЩИ ЦЕНИТЕ НА ЕНЕРГИЯТА

Целта на анализа на чувствителността е да определи най-важните параметри на изчислението за оптимални разходи. Държавите-членки извършват анализ на чувствителността за сконтовия процент като използват поне два различни сконтови процента, всеки от които в реално изражение, за макроикономическото изчисление, и два различни процента за финансовото изчисление. Един от сконтовите проценти за анализа на чувствителността за макроикономическото изчисление трябва да бъде 3 % в реално изражение. Държавите-членки извършват анализ на чувствителността за сценариите за изменение на цените на енергията за всички енергоносители, използвани в значителна степен в сградите при техните национални условия. Препоръчва се анализът на чувствителността да се разшири и към други важни входни данни.

6.   ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ОПТИМАЛНО РАВНИЩЕ НА РАЗХОДИТЕ ЗА ВСЯКА ЕТАЛОННА СГРАДА

| (1) | За всяка еталонна сграда държавите-членки сравняват резултатите за глобалните разходи, изчислени за различни мерки за енергийна ефективност и за мерки на основата на възобновяеми енергийни източници, както и пакети/варианти на тези мерки. |
| --- | --- |

(1)

За всяка еталонна сграда държавите-членки сравняват резултатите за глобалните разходи, изчислени за различни мерки за енергийна ефективност и за мерки на основата на възобновяеми енергийни източници, както и пакети/варианти на тези мерки.

| (2) | В случаите, в които резултатите от изчисленията за оптимални разходи дават едни и същи глобални разходи за различни равнища на енергийните характеристики, държавите-членки биват насърчавани да прилагат изискванията, които водят до по-ниско използване на първична енергия, като основа за сравнение със съществуващите минимални изисквания за енергийните характеристики. |
| --- | --- |

(2)

В случаите, в които резултатите от изчисленията за оптимални разходи дават едни и същи глобални разходи за различни равнища на енергийните характеристики, държавите-членки биват насърчавани да прилагат изискванията, които водят до по-ниско използване на първична енергия, като основа за сравнение със съществуващите минимални изисквания за енергийните характеристики.

| (3) | Щом бъде взето решение за това дали макроикономическото или финансовото изчисление ще бъде национална база за сравнение, средните стойности от изчислените оптимални по отношение на разходите равнища на енергийните характеристики за всички използвани еталонни сгради, взети заедно, се изчисляват, за да се сравнят със средните стойности на съществуващите изисквания за енергийните характеристики на сградите за същите еталонни сгради. Целта е да може да се изчисли разликата между съществуващите изисквания за енергийните характеристики и изчислените равнища на оптимални разходи. |
| --- | --- |

(3)

Щом бъде взето решение за това дали макроикономическото или финансовото изчисление ще бъде национална база за сравнение, средните стойности от изчислените оптимални по отношение на разходите равнища на енергийните характеристики за всички използвани еталонни сгради, взети заедно, се изчисляват, за да се сравнят със средните стойности на съществуващите изисквания за енергийните характеристики на сградите за същите еталонни сгради. Целта е да може да се изчисли разликата между съществуващите изисквания за енергийните характеристики и изчислените равнища на оптимални разходи.

---

(1)  ОВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 16.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Информация относно прогнозираните дългосрочни изменения на цените на енергията

За своите изчисления държавите-членки могат да вземат предвид прогнозните тенденции в изменението на цените на горивата и електроенергията, осигурявани от Европейската комисията при актуализиране два пъти годишно. Тези данни са достъпни на следната интернет страница: http://ec.europa.eu/energy/observatory/trends_2030/index_en.htm

Тези тенденции могат да бъдат екстраполирани за след 2030 г., докато бъдат на разположение по-дългосрочни предвиждания.

Информация относно прогнозираните дългосрочни изменения на цените на въглеродните емисии

За своите макроикономически изчисления държавите-членки са длъжни да използват като долна граница цените на въглеродните емисии в СТЕ, прогнозирани в базовия сценарий на Комисията до 2050 г., при прилагане на съществуващото законодателство, но не и на декарбонизация (ред първи в таблицата по-долу): Понастоящем при предвижданията се приема цена за един тон от 20 EUR до 2025 г., 35 EUR до 2030 г. и 50 евро след 2030 г., измерено за действителни и постоянни цени в евро за 2008 г., които следва да бъдат адаптирани към датите на изчисляване и към избраната методика (вж. таблицата по-долу). При всеки преглед на изчисленията за оптимални разходи се вземат под внимание актуализирани сценарии за цените на въглеродните емисии, както са предоставени от Комисията..

| Изменение на цените на въглеродните емисии | 2020 г. | 2025 г. | 2030 г. | 2035 г. | 2040 г. | 2045 г. | 2050 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Справка
  (разпокъсани действия, справочни цени на изкопаемите горива) | 16,5 | 20 | 36 | 50 | 52 | 51 | 50 |
| Ефективна технология
  (глобални действия, ниски справочни цени на изкопаемите горива) | 25 | 38 | 60 | 64 | 78 | 115 | 190 |
| Ефективна технология
  (разопокъсани действия, ниски справочни цени на изкопаемите горива) | 25 | 34 | 51 | 53 | 64 | 92 | 147 |
| Източник: приложение 7.10 към http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF |

Изменение на цените на въглеродните емисии

2020 г.

2025 г.

2030 г.

2035 г.

2040 г.

2045 г.

2050 г.

Справка

(разпокъсани действия, справочни цени на изкопаемите горива)

16,5

20

36

50

52

51

50

Ефективна технология

(глобални действия, ниски справочни цени на изкопаемите горива)

25

38

60

64

78

115

190

Ефективна технология

(разопокъсани действия, ниски справочни цени на изкопаемите горива)

25

34

51

53

64

92

147

Източник: приложение 7.10 към http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

Формуляр за докладване, който държавите-членки могат да използват за докладване пред Комисията съгласно член 5, параграф 2 от Директива 2010/31/ЕС и член 6 от настоящия регламент

1.   ЕТАЛОННИ СГРАДИ

1.1.   Докладвайте относно еталонните сгради за всички категории сгради и за представителността им за сградния фонд, като използвате таблица 1 (съществуващи сгради) и таблица 2 (нови сгради). Допълнителна информация може да бъде добавена като приложение.

1.2.   Дайте определение за базата за разгъната площ, използвана във вашата страна и за начина, по който тя се изчислява.

1.3.   Моля, избройте критериите за избор, използвани за определянето на всяка еталонна сграда (както нова, така и съществуваща): напр. статистически анализ въз основа на използването, възрастта, геометрията, климатичната зона, структурата на разходите, строителните материали и др., въвеждайки също така външните и вътрешните климатични условия и географското местоположение.

1.4.   Моля, посочете дали вашата еталонна сграда е сграда образец, виртуална сграда и т.н.

1.5.   Моля, посочете съответния набор от данни за националния сграден фонд.

Таблица 1

Еталонни сгради за съществуващи сгради (основен ремонт)

| За съществуващи сгради | Геометрия на сградата (1) | Дял на площта на остъклявянето от ограждащите елементи на сградата и остъкляване без постъпване на слънчева радиация | Разгъната площ m2 както се използва в строителните норми | Описание на сградата (2) | Описание на средностатистическата технология за строителство (3) | Средни енергийни характеристики
  kWh/m2, годишно
  (преди инвестицията) | Стойност за изискванията на ниво компоненти
  (типични стойности) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1)   Еднофамилни сгради и подкатегории |
| Подкатегория 1 | | | | | | | |
| Подкатегория 2 и т.н. | | | | | | | |
| 2)   Жилищни блокове и многофамилни сгради и подкатегории |
| | | | | | | | |
| 3)   Административни сгради и подкатегории |
| | | | | | | | |
| 4)   Други категории нежилищни сгради |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

За съществуващи сгради

Геометрия на сградата (1)

Дял на площта на остъклявянето от ограждащите елементи на сградата и остъкляване без постъпване на слънчева радиация

Разгъната площ m2 както се използва в строителните норми

Описание на сградата (2)

Описание на средностатистическата технология за строителство (3)

Средни енергийни характеристики

kWh/m2, годишно

(преди инвестицията)

Стойност за изискванията на ниво компоненти

(типични стойности)

1)   Еднофамилни сгради и подкатегории

Подкатегория 1

Подкатегория 2 и т.н.

2)   Жилищни блокове и многофамилни сгради и подкатегории

3)   Административни сгради и подкатегории

4)   Други категории нежилищни сгради

Таблица 2

Еталонни сгради за новите сгради

| За нови сгради | Геометрия на сградата (4) | Дял на площта на остъклявянето от ограждащите елементи на сградата и остъкляване без постъпване на слънчева радиация | Разгъната площ m2 както се използва в строителните норми | Типични енергийни характеристики
  kWh/m2, годишно | Изисквания на ниво компоненти |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1)   Еднофамилни сгради и подкатегории |
| Подкатегория 1 | | | | | |
| Подкатегория 2 и т.н. | | | | | |
| 2)   Жилищни блокове и многофамилни сгради и подкатегории |
| | | | | | |
| 3)   Административни сгради и подкатегории |
| | | | | | |
| 4)   Други категории нежилищни сгради |
| | | | | | |
| | | | | | |

За нови сгради

Геометрия на сградата (4)

Дял на площта на остъклявянето от ограждащите елементи на сградата и остъкляване без постъпване на слънчева радиация

Разгъната площ m2 както се използва в строителните норми

Типични енергийни характеристики

kWh/m2, годишно

Изисквания на ниво компоненти

1)   Еднофамилни сгради и подкатегории

Подкатегория 1

Подкатегория 2 и т.н.

2)   Жилищни блокове и многофамилни сгради и подкатегории

3)   Административни сгради и подкатегории

4)   Други категории нежилищни сгради

Таблица 3

Пример за основна таблица за докладване на данните, свързани с енергийните характеристики

| | Количество | Мерна единица | Описание |
| --- | --- | --- | --- |
| Изчисление | метод и инструмент(и) | | Кратко описание на приетия метод на изчисление (напр. с позоваване на EN ISO 13790) и коментар за използвания(ите) за изчислението инструмент(и). |
| коефициенти на преобразуване на първичната енергия | | Стойности на коефициентите на преобразуване на доставена енергия в първична енергия (по енергоносители), използвани за изчислението. |
| Климатични условия | местоположение | | Име на града с посочване на географската ширина и дължина. |
| отоплителни денградуси | | ОтДГ | Оценяват се съгласно EN ISO 15927-6, като се посочва изчислителният период. |
| охладителни денградуси | | ОхДГ |
| източник на климатичните данни | | Представете източници за климатичните данни, използвани за изчислението. |
| описание на терена | | Напр. селски район, извънградски, градски. Обяснете дали наличието в близост на сгради е взето предвид или не. |
| Геометрия на сградата | Дължина × широчина × височина | | m × m × m | Съответстващи на отопляемия/климатизирания обем въздух (EN 13790) и при отчитане като „дължина“ на хоризонталния размер на фасадата с южно разположение. |
| брой на етажите | | — | |
| отношение площ/обем | | m2/m3 | |
| отношение на площта на остъкляването към общата площ на външните ограждащи елементи на сградата | юг | | % | |
| изток | | % | |
| север | | % | |
| запад | | % | |
| разположение | | ° | Азимутен ъгъл на южната фасада (отклонение на фасадата (с южно разположение) от посоката „юг“). |
| Печалби вътре | използване на сграда | | Съгласно категориите за сгради, предложени в приложение 1 към Директива 2010/31/ЕС. |
| средни топлинни печалби, дължащи се на обитателите | | W/m2 | |
| специфична електрическа мощност на светлинната уредба | | W/m2 | Обща електрическа мощност на цялата осветителна уредба на климатизираните помещения (всички лампи + оборудването за управление на осветителната уредба). |
| специфична електрическа мощност на електрическото обзавеждане | | W/m2 | |
| Сградни компоненти | среден коефициент на топлопреминаване (U-стойност) за стените | | W/m2K | Претеглен коефициент на топлопреминаване за стени: U_стена = (U_стена_1 · A_стена_1 + U_стена_2 · A_стена_2 + ... + U_стена_n · A_стена_n)/(A_стена_1 + A_стена_2 + ... + A_стена_n); тук U_стена_i = U-стойност за стена от тип i; A_стена_i = обща площ на стената от тип i |
| среден коефициент на топлопреминаване за покрива | | W/m2K | Като за стени. |
| среден коефициент на топлопреминаване за пода | | W/m2K | Като за стени. |
| среден коефициент на топлопреминаване за остъкляването | | W/m2K | Като за стени; трябва да отчита топлинния мост, дължащ се на носещата конструкция и преградите (съгласно EN ISO 10077-1). |
| топлинни мостове | обща дължина | | m | |
| среден линеен коефициент на топлопреминаване | | W/mK | |
| топлинен капацитет на единица площ | външни стени | | J/m2K | Определя се съгласно EN ISO 13786. |
| вътрешни стени | | J/m2K |
| плочи | | J/m2K |
| тип на системите за засенчване | | Напр. щори за слънце, ролетни щори, завеси и др. |
| среден коефициент на сумарна пропускливост за слънчева енергия (g-стойност) | остъкляване | | — | Сумарна пропускливост за слънчева енергия на стъклата (за лъчиста енергия, перпендикулярна на стъклото), тук: претеглена стойност според площта на различните прозорци (определя се съгласно EN 410) |
| остъкляване + засенчване | | — | Сумарната пропускливост за слънчева енергия за стъкла с външно приспособление за засенчване трябва да бъде определена съгласно EN 13363-1/-2 |
| степен на инфилтрация (кратност на въздухообмена) | | 1/h | Напр. изчислена за разлика в наляганията вътре/вън 50 Ра |
| Сградни инсталации | вентилационна уредба | обмен на въздуха в час | | 1/h | |
| ефективност на оползотворяване на отпадната топлина | | % | |
| показатели за ефективността на отоплителната инсталация | топлопроизводство | | % | Определят се съгласно EN 15316-1, EN 15316-2-1, EN 15316-4-1, EN 15316-4-2, EN 15232 EN 14825, EN 14511 |
| разпределение | | % |
| емисии | | % |
| регулиране | | % |
| показатели за ефективността на охладителната инсталация | студопроизводство | | % | Определят се съгласно EN 14825, EN 15243, EN 14511, EN 15232 |
| разпределение | | % |
| емисии | | % |
| регулиране | | % |
| показатели за ефективността на инсталацията за БГВ | топлопроизводство | | % | Определят се съгласно EN 15316-3-2, EN 15316-3-3. |
| разпределение | | % |
| Зададени стойности и графици за сградата | зададена температура | зима | | °C | Вътрешна поддържана температура. |
| лято | | °C |
| зададена влажност | зима | | % | Относителната влажност в помещенията, ако е приложимо: „влажността има слабо въздействие върху усещането за топлина и студ и за възприеманото качество на въздуха в помещения за постоянно пребиваване“ (EN 15251). |
| лято | | % |
| графици за работа и регулиране | брой пребиваващи | | Представете коментари или позовавания (EN или национални стандарти и др.) относно графиците, които се използват за изчислението. |
| осветление | |
| уреди | |
| вентилация | |
| отоплителна инсталация | |
| охладителна инсталация | |
| Потребност/потребление на енергия в сградата | принос на (топлинна) енергия от прилаганите основни пасивни стратегии | 1) | ... |

Количество

Мерна единица

Описание

Изчисление

метод и инструмент(и)

Кратко описание на приетия метод на изчисление (напр. с позоваване на EN ISO 13790) и коментар за използвания(ите) за изчислението инструмент(и).

коефициенти на преобразуване на първичната енергия

Стойности на коефициентите на преобразуване на доставена енергия в първична енергия (по енергоносители), използвани за изчислението.

Климатични условия

местоположение

Име на града с посочване на географската ширина и дължина.

отоплителни денградуси

ОтДГ

Оценяват се съгласно EN ISO 15927-6, като се посочва изчислителният период.

охладителни денградуси

ОхДГ

източник на климатичните данни

Представете източници за климатичните данни, използвани за изчислението.

описание на терена

Напр. селски район, извънградски, градски. Обяснете дали наличието в близост на сгради е взето предвид или не.

Геометрия на сградата

Дължина × широчина × височина

m × m × m

Съответстващи на отопляемия/климатизирания обем въздух (EN 13790) и при отчитане като „дължина“ на хоризонталния размер на фасадата с южно разположение.

брой на етажите

—

отношение площ/обем

m2/m3

отношение на площта на остъкляването към общата площ на външните ограждащи елементи на сградата

юг

%

изток

%

север

%

запад

%

разположение

°

Азимутен ъгъл на южната фасада (отклонение на фасадата (с южно разположение) от посоката „юг“).

Печалби вътре

използване на сграда

Съгласно категориите за сгради, предложени в приложение 1 към Директива 2010/31/ЕС.

средни топлинни печалби, дължащи се на обитателите

W/m2

специфична електрическа мощност на светлинната уредба

W/m2

Обща електрическа мощност на цялата осветителна уредба на климатизираните помещения (всички лампи + оборудването за управление на осветителната уредба).

специфична електрическа мощност на електрическото обзавеждане

W/m2

Сградни компоненти

среден коефициент на топлопреминаване (U-стойност) за стените

W/m2K

Претеглен коефициент на топлопреминаване за стени: U_стена = (U_стена_1 · A_стена_1 + U_стена_2 · A_стена_2 + ... + U_стена_n · A_стена_n)/(A_стена_1 + A_стена_2 + ... + A_стена_n); тук U_стена_i = U-стойност за стена от тип i; A_стена_i = обща площ на стената от тип i

среден коефициент на топлопреминаване за покрива

W/m2K

Като за стени.

среден коефициент на топлопреминаване за пода

W/m2K

Като за стени.

среден коефициент на топлопреминаване за остъкляването

W/m2K

Като за стени; трябва да отчита топлинния мост, дължащ се на носещата конструкция и преградите (съгласно EN ISO 10077-1).

топлинни мостове

обща дължина

m

среден линеен коефициент на топлопреминаване

W/mK

топлинен капацитет на единица площ

външни стени

J/m2K

Определя се съгласно EN ISO 13786.

вътрешни стени

J/m2K

плочи

J/m2K

тип на системите за засенчване

Напр. щори за слънце, ролетни щори, завеси и др.

среден коефициент на сумарна пропускливост за слънчева енергия (g-стойност)

остъкляване

—

Сумарна пропускливост за слънчева енергия на стъклата (за лъчиста енергия, перпендикулярна на стъклото), тук: претеглена стойност според площта на различните прозорци (определя се съгласно EN 410)

остъкляване + засенчване

—

Сумарната пропускливост за слънчева енергия за стъкла с външно приспособление за засенчване трябва да бъде определена съгласно EN 13363-1/-2

степен на инфилтрация (кратност на въздухообмена)

1/h

Напр. изчислена за разлика в наляганията вътре/вън 50 Ра

Сградни инсталации

вентилационна уредба

обмен на въздуха в час

1/h

ефективност на оползотворяване на отпадната топлина

%

показатели за ефективността на отоплителната инсталация

топлопроизводство

%

Определят се съгласно EN 15316-1, EN 15316-2-1, EN 15316-4-1, EN 15316-4-2, EN 15232 EN 14825, EN 14511

разпределение

%

емисии

%

регулиране

%

показатели за ефективността на охладителната инсталация

студопроизводство

%

Определят се съгласно EN 14825, EN 15243, EN 14511, EN 15232

разпределение

%

емисии

%

регулиране

%

показатели за ефективността на инсталацията за БГВ

топлопроизводство

%

Определят се съгласно EN 15316-3-2, EN 15316-3-3.

разпределение

%

Зададени стойности и графици за сградата

зададена температура

зима

°C

Вътрешна поддържана температура.

лято

°C

зададена влажност

зима

%

Относителната влажност в помещенията, ако е приложимо: „влажността има слабо въздействие върху усещането за топлина и студ и за възприеманото качество на въздуха в помещения за постоянно пребиваване“ (EN 15251).

лято

%

графици за работа и регулиране

брой пребиваващи

Представете коментари или позовавания (EN или национални стандарти и др.) относно графиците, които се използват за изчислението.

осветление

уреди

вентилация

отоплителна инсталация

охладителна инсталация

Потребност/потребление на енергия в сградата

принос на (топлинна) енергия от прилаганите основни пасивни стратегии

1)

...

kWh/год.

Напр. слънчева оранжерия, естествената вентилация, дневно осветление и т.н.

| 2) | ... |
| --- | --- |

2)

...

kWh/год.

| 3) | ... |
| --- | --- |

3)

...

kWh/год.

потребност от енергия за отопление

kWh/год.

Топлина, която трябва да бъде подавана или отвеждана от климатизирано пространство, за да се поддържат целевите температурни условия през определен период от време.

потребност от енергия за охлаждане

kWh/год.

потребност от енергия за БГВ

kWh/год.

Топлина, която трябва да бъде подавана към необходимото количество топла вода за битови нужди, за да се повиши температурата ѝ от температурата на студената мрежа до предварително зададената температура за подаване в точката на подаване.

потребност от енергия за други (овлажняване, изсушаване)

kWh/год.

Латентната топлина във водната пара, която трябва да бъде подавана или отвеждана от климатизирано пространство от техническа сградна инсталация, за да бъде поддържана определена минимална или максимална влажност в това пространство (ако е приложимо).

потребление на енергия за вентилация

kWh/год.

Входящата електроенергия на вентилационната система за транспортиране на въздуха и оползотворяване на отпадна топлина (невключваща вложената енергия за предварително подгряване на въздуха) и входящата енергия за системите за овлажняване, за покриване на необходимостта от овлажняване.

потребление на енергия за вътрешно осветление

kWh/год.

Входящата електроенергия на осветителната уредба и други уреди/системи.

потребление на енергия за други (уреди, външно осветление, спомагателни системи и т.н.)

kWh/год.

Генериране на енергия в самата сграда

топлинна енергия от ВЕИ (напр. топлинни слънчеви колектори)

kWh/год.

Енергия от възобновяеми източници (които не се изчерпват от добиване, например слънчева, вятърна, водна енергия, възобновяема биомаса) или когенерация.

електроенергия, генерирана в сградата и използвана на място

kWh/год.

електроенергия, генерирана в сградата и изнасяна на пазара

kWh/год.

Потребление на енергия

доставена енергия

електроенергия

kWh/год.

Енергията, изразена по енергийни носители, подадена на техническите сградни инсталации през границата на инсталацията, за задоволяване на взетите предвид употреби (отопление, охлаждане, вентилация, битово горещо водоснабдяване, осветление, уреди и т.н.).

изкопаеми горива

kWh/год.

други (биомаса, топлофикация/районно охлаждане и т.н.)

kWh/год.

първична енергия

kWh/год.

Енергия, която не е била обект на никакво превръщане или процес на преобразуване

2.   ИЗБОР НА ВАРИАНТИ/МЕРКИ/ПАКЕТИ

2.1.   Докладвайте в табличен формат характеристиките за избраните варианти/мерки/пакети, които се прилагат за изчислението за оптимални разходи. Моля, започнете с най-често срещаните технологии и решения и след това преминете към по-новаторските такива. Ако от предходните изчисления има доказателства, че мерките са далеч от постигането на оптимални разходи, не се попълва таблица, но това следва да бъде докладвано отделно на Комисията. Може да се използва форматът по-долу, но моля, отбележете, че изброените примери са с напълно илюстративен характер.

Таблица 4

Примерна таблица за изброяване на избрани варианти/мерки

Всяко изчисление следва да съответства на едно и също ниво на комфорт. Формално всеки вариант/пакет/мярка следва да осигурява приемлив комфорт. Ако са взети различни нива на комфорт, се губи базата за сравнение.

| Мярка | Базов случай | Вариант 1 | Вариант 2 | и т.н |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Изолация на покрива | | | | |
| Изолация на стените | | | | |
| Остъкление | 5,7 W/m2K
  (описание) | 2,7 W/m2K
  (описание) | 1,9 W/m2K
  (описание) | |
| Дял на остъклената площ от общата площ на външните ограждащи елементи на сградата | | | | |
| Мерки във връзка със сградата (топлинна инертност и др.) | | | | |
| Отоплителна инсталация | | | | |
| БГВ | | | | |
| Вентилационна уредба (включително нощна вентилация) | | | | |
| Инсталация за охлаждане на помещенията | | | | |
| Мерки на основата на ВЕИ | | | | |
| Смяна на енергоносител | | | | |
| и т.н. | | | | |

Мярка

Базов случай

Вариант 1

Вариант 2

и т.н

Изолация на покрива

Изолация на стените

Остъкление

5,7 W/m2K

(описание)

2,7 W/m2K

(описание)

1,9 W/m2K

(описание)

Дял на остъклената площ от общата площ на външните ограждащи елементи на сградата

Мерки във връзка със сградата (топлинна инертност и др.)

Отоплителна инсталация

БГВ

Вентилационна уредба (включително нощна вентилация)

Инсталация за охлаждане на помещенията

Мерки на основата на ВЕИ

Смяна на енергоносител

и т.н.

Изброяването на мерки е с напълно илюстративен характер.

За външните ограждащи елементи на сградата: във W/m2K

За инсталациите: ефективност

Могат да бъдат избрани няколко нива на подобрение (например: различни коефициенти на топлопреминаване за остъкление)

3.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ПОТРЕБНОСТТА НА ПЪРВИЧНА ЕНЕРГИЯ ЗА МЕРКИТЕ

3.1.   Оценка на енергийните характеристики

| 3.1.1. | Докладвайте изчислителната методика за оценката на енергийните характеристики, която се прилага за еталонната сграда, както и приетите мерки/варианти. |
| --- | --- |

3.1.1.

Докладвайте изчислителната методика за оценката на енергийните характеристики, която се прилага за еталонната сграда, както и приетите мерки/варианти.

| 3.1.2. | Дайте препратки към съответното законодателство, разпоредби, стандарти и норми. |
| --- | --- |

3.1.2.

Дайте препратки към съответното законодателство, разпоредби, стандарти и норми.

| 3.1.3. | Попълнете изчислителния период (20 или 30 години), изчислителния интервал (годишен, месечен или ежедневен) и използваните климатични данни за всяка еталонна сграда. |
| --- | --- |

3.1.3.

Попълнете изчислителния период (20 или 30 години), изчислителния интервал (годишен, месечен или ежедневен) и използваните климатични данни за всяка еталонна сграда.

3.2.   Изчисляване на потребността от енергия

| 3.2.1. | Моля докладвайте резултатите от изчислението за енергийните характеристики за всяка мярка/пакет/вариант и за всяка еталонна сграда, разграничени поне по потребността от енергия за отопление и охлаждане, потреблението на енергия, доставената енергия и потребността от първична енергия.
  Въведете също и икономиите на енергия.

  Таблица 5


  Таблица за резултатите от изчислението за потребността от енергия


  Моля, попълнете по една таблица за всяка еталонна сграда и категория сграда, за всички въведени мерки.




















  Еталонна сграда |
| --- | --- |
| Мярка/пакет/вариант от мерки
  (както е описан(а) в таблица 4) | Потребност от енергия | Потребление на енергия | Доставена енергия, указана по източници | Необходима първична енергия, в kWh/m2, за година | Намаление на необходимата първична енергия в сравнение с еталонните сгради |
| за отопление | за охлаждане | отопление | охлаждане | вентилация | БГВ | осветление | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

3.2.1.

Моля докладвайте резултатите от изчислението за енергийните характеристики за всяка мярка/пакет/вариант и за всяка еталонна сграда, разграничени поне по потребността от енергия за отопление и охлаждане, потреблението на енергия, доставената енергия и потребността от първична енергия.

Въведете също и икономиите на енергия.

Таблица 5

Таблица за резултатите от изчислението за потребността от енергия

Моля, попълнете по една таблица за всяка еталонна сграда и категория сграда, за всички въведени мерки.

Еталонна сграда

Мярка/пакет/вариант от мерки

(както е описан(а) в таблица 4)

Потребност от енергия

Потребление на енергия

Доставена енергия, указана по източници

Необходима първична енергия, в kWh/m2, за година

Намаление на необходимата първична енергия в сравнение с еталонните сгради

за отопление

за охлаждане

отопление

охлаждане

вентилация

БГВ

осветление

Моля, попълнете по една таблица за всяка еталонна сграда

Докладването може да бъде ограничено до най-важните мерки/пакети, но следва да се посочи колко изчисления общо са направени. Ако от предходните изчисления има доказателства, че мерките са далеч от постигането на оптимални разходи, не се попълва таблица, но това следва да бъде докладвано отделно на Комисията.

| 3.2.2. | Докладвайте общо коефициентите на преобразуване на първичната енергия, използвани в страната, в отделна таблица. |
| --- | --- |

3.2.2.

Докладвайте общо коефициентите на преобразуване на първичната енергия, използвани в страната, в отделна таблица.

| 3.2.3. | Посочете доставената енергия по енергоносители в допълнителна таблица. |
| --- | --- |

3.2.3.

Посочете доставената енергия по енергоносители в допълнителна таблица.

4.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ГЛОБАЛНИТЕ РАЗХОДИ

4.1.   Изчислете глобалните разходи за всеки вариант/пакет/мярка, като използвате следните таблици, съответстващи на сценарий с ниска, средно висока и висока цена (на енергията). За изчислените разходи за еталонната сграда се приема, че съответстват на 100 %.

4.2.   Докладвайте източника на приложеното изменение на цените

4.3.   Докладвайте използвания за финансовото и макроикономическото изчисление сконтов процент, както и всеки от резултатите от съответния анализ на чувствителността за поне два различни лихвени процента.

Таблица 6

Изходни данни и изчисления за глобалните разходи

Моля, попълнете таблицата за всяка еталонна сграда, като я използвате веднъж за макроикономическото и веднъж за финансовото изчисление. Въведете данните за разходите в национална валута.

| Вариант/пакет/мярка, както е зададено в таблица 5 | Разходи за пърначална инвестиция
  (приведени към началната година) | Годишни текущи разходи | Изчислителен период (5) 20, 30 години | Разходи от емисии на парникови газове
  (само за макроикономическото изчисление) | Остатъчна стойност | Сконтов процент
  (различни проценти за макроикономическото и за финансовото изчисление) | Прогнозиран икономически жизнен цикъл | Разходи за обезвреждане
  (когато има такива) | Изчислени глобални разходи |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Годишни разходи за поддръжка | Експлоатационни разходи | | Разходи за енергия (6) по горива при сценария със средно висока цена на енергията |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Вариант/пакет/мярка, както е зададено в таблица 5

Разходи за пърначална инвестиция

(приведени към началната година)

Годишни текущи разходи

Изчислителен период (5) 20, 30 години

Разходи от емисии на парникови газове

(само за макроикономическото изчисление)

Остатъчна стойност

Сконтов процент

(различни проценти за макроикономическото и за финансовото изчисление)

Прогнозиран икономически жизнен цикъл

Разходи за обезвреждане

(когато има такива)

Изчислени глобални разходи

Годишни разходи за поддръжка

Експлоатационни разходи

Разходи за енергия (6) по горива при сценария със средно висока цена на енергията

4.4.   Моля, докладвайте вашите входни параметри, използвани за изчисляване на глобалните разходи (напр. разходи за труд, разходи за технологията и т.н.).

4.5.   Извършете изчисления по анализа на чувствителността за основните разходи и за разходите за енергия и използвания сконтов процент както за макроикономическото, така и за финансовото изчисление. За всяка промяна на разходите използвайте отделна таблица, подобна на горната таблица.

4.6.   Моля, посочете приетите разходи от емисии на парникови газове за макроикономическите изчисления.

5.   РАВНИЩЕ НА ОПТИМАЛНИ РАЗХОДИ ЗА ЕТАЛОННИ СГРАДИ

5.1.   Докладвайте икономически оптималните равнища на енергийни показатели в първична енергия (kWh/m2 годишно или, ако се следва подход на системно ниво, в съответната единица, напр. коефициент на топлопреминаване (U-стойност) за всеки случай, свързан с еталонна сграда, като посочите дали това са нивата на оптимални разходи, изчислени на макроикономическо или на финансово равнище.

6.   СРАВНЕНИЕ

6.1.   Ако разликата е значителна, моля, посочете причината, обосноваваща тази разлика, а също план с подходящи мерки за намаляване на разликата, ако тя не може да бъде обоснована (напълно).

Таблица 7

Сравнителна таблица за нови и за съществуващи сгради

| Еталонна сграда | Интервал/равнище на оптимални разходи (от-до)
  kWh/m2, годишно
  (при подход на ниво „компоненти“ — в съответната единица) | Настоящи изисквания за еталонните сгради
  kWh/m2, годишно | Разлика |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Еталонна сграда

Интервал/равнище на оптимални разходи (от-до)

kWh/m2, годишно

(при подход на ниво „компоненти“ — в съответната единица)

Настоящи изисквания за еталонните сгради

kWh/m2, годишно

Разлика

Обосновка на разликата:

План за намаляване на необоснованата разлика:

---

(1)  Площ/обем, изложение, площ на фасадата, гледаща на С/З/Ю/И.

(2)  Строителни материали, въздухопропускливост (качествено определена), модел на използване (ако е уместно), възраст (ако е уместно).

(3)  Технически сградни инсталации, коефициенти на топлопреминаване за сградните компоненти, прозорци — площ, коефициент на топлопреминаване, коефициент на сумарна пропускливост за слънчева енергия, засенчване, пасивни системи и др.

(4)  Площ/обем, площ на фасадата, гледаща на С/З/Ю/И. Забележка: само по себе си изложението на сградата може вече да представлява мярка за енергийна ефективност, в случай на нови сгради.

(5)  За жилищни и обществени сгради се взема изчислителен период от 30 години, за търговски, нежилищни сгради — най-малко 20 години.

(6)  Ефектът от бъдещите (очаквани) изменения на цените трябва да бъде взет предвид, ако се отнася за замяна на компоненти по време на изчислителния период.

---

| 21.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 81/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 81/37

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 245/2012 НА КОМИСИЯТА

от 20 март 2012 година

за изменение на Регламент (ЕО) No 1187/2009 по отношение на износа на мляко и млечни продукти за Доминиканската република

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1), и по-специално член 170 и член 171, параграф 1 във връзка с член 4 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В член 27 от Регламент (ЕО) No 1187/2009 на Комисията от 27 ноември 2009 г. за определяне на специалните подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на лицензиите за износ и възстановяванията при износ за мляко и млечни продукти (2) се предвижда, че в рамките на квотата за износ на мляко на прах, открита от Доминиканската република, се дава приоритет на продуктите, попадащи под определени продуктови кодове от номенклатурата за възстановяванията при износ. Това ограничение беше въведено, за да се предотврати подаването на прекалено голям брой заявления за лицензии, който би могъл да доведе до раздробяване на пазара и опасност от загуба на пазарен дял за износителите от Съюза. |
| --- | --- |

(1)

В член 27 от Регламент (ЕО) No 1187/2009 на Комисията от 27 ноември 2009 г. за определяне на специалните подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на лицензиите за износ и възстановяванията при износ за мляко и млечни продукти (2) се предвижда, че в рамките на квотата за износ на мляко на прах, открита от Доминиканската република, се дава приоритет на продуктите, попадащи под определени продуктови кодове от номенклатурата за възстановяванията при износ. Това ограничение беше въведено, за да се предотврати подаването на прекалено голям брой заявления за лицензии, който би могъл да доведе до раздробяване на пазара и опасност от загуба на пазарен дял за износителите от Съюза.

| (2) | Количествата, заявени за квотната 2011/2012 година, бяха за първи път по-малки от наличните количества по квотата. В случай на останали количества е целесъобразно тези количества да се разпределят между заявителите, които желаят да получат по-големи количества от заявените, при условие че гаранцията бъде съответно увеличена. |
| --- | --- |

(2)

Количествата, заявени за квотната 2011/2012 година, бяха за първи път по-малки от наличните количества по квотата. В случай на останали количества е целесъобразно тези количества да се разпределят между заявителите, които желаят да получат по-големи количества от заявените, при условие че гаранцията бъде съответно увеличена.

| (3) | С оглед да се постигне максимално използване на квотата през следващите години е целесъобразно да се разшири обхватът на заявленията за лицензии, така че да обхваща всички продукти, включени в тарифната квота, предвидена в Споразумението за икономическо партньорство между държавите от Карифорум, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна (3), чието подписване и временно прилагане бяха одобрени с Решение 2008/805/ЕО на Съвета (4). Освен това по отношение на валидността на лицензиите за износ дерогацията, предвидена в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1187/2009, следва да не се ограничава само до продуктите, спадащи към една и съща категория продукти, посочена в приложение I към същия регламент, а да бъде разширена до всички продукти, включени в тарифната квота. |
| --- | --- |

(3)

С оглед да се постигне максимално използване на квотата през следващите години е целесъобразно да се разшири обхватът на заявленията за лицензии, така че да обхваща всички продукти, включени в тарифната квота, предвидена в Споразумението за икономическо партньорство между държавите от Карифорум, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна (3), чието подписване и временно прилагане бяха одобрени с Решение 2008/805/ЕО на Съвета (4). Освен това по отношение на валидността на лицензиите за износ дерогацията, предвидена в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1187/2009, следва да не се ограничава само до продуктите, спадащи към една и съща категория продукти, посочена в приложение I към същия регламент, а да бъде разширена до всички продукти, включени в тарифната квота.

| (4) | Тъй като от 2008 г. възстановяванията при износ са определени на 0, в заявленията за лицензии за износ и в лицензиите следва да се посочват кодовете по Комбинираната номенклатура вместо продуктовите кодове от номенклатурата за възстановяванията. Свързаните с това разпоредби следва да бъдат съответно адаптирани. |
| --- | --- |

(4)

Тъй като от 2008 г. възстановяванията при износ са определени на 0, в заявленията за лицензии за износ и в лицензиите следва да се посочват кодовете по Комбинираната номенклатура вместо продуктовите кодове от номенклатурата за възстановяванията. Свързаните с това разпоредби следва да бъдат съответно адаптирани.

| (5) | За целите на доброто управление е необходимо Комисията да получи уведомление преди 31 август за количеството, за което са издадени лицензии. От друга страна, уведомлението относно разпределените количества е излишно и може да бъде премахнато. |
| --- | --- |

(5)

За целите на доброто управление е необходимо Комисията да получи уведомление преди 31 август за количеството, за което са издадени лицензии. От друга страна, уведомлението относно разпределените количества е излишно и може да бъде премахнато.

| (6) | В член 28, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕО) No 1187/2009 се предвижда, че заявленията за лицензии за износ отговарят на условията за приемане само когато заявителите внасят гаранция в съответствие с член 9 от посочения регламент. Следователно изключването на член 9 от посочения регламент, предвидено в член 33, параграф 1 от същия регламент, представлява несъответствие. |
| --- | --- |

(6)

В член 28, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕО) No 1187/2009 се предвижда, че заявленията за лицензии за износ отговарят на условията за приемане само когато заявителите внасят гаранция в съответствие с член 9 от посочения регламент. Следователно изключването на член 9 от посочения регламент, предвидено в член 33, параграф 1 от същия регламент, представлява несъответствие.

| (7) | Поради това Регламент (ЕО) No 1187/2009 следва да бъде съответно изменен. |
| --- | --- |

(7)

Поради това Регламент (ЕО) No 1187/2009 следва да бъде съответно изменен.

| (8) | Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари, |
| --- | --- |

(8)

Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Регламент (ЕО) No 1187/2009 се изменя, както следва:

| 1) | В член 27, параграф 2 първата алинея се заменя със следното:
  „Заявления за лицензии могат да се подават за всички продукти, попадащи под кодове по КН 0402 10, 0402 21 и 0402 29.“ |
| --- | --- |

1)

В член 27, параграф 2 първата алинея се заменя със следното:

„Заявления за лицензии могат да се подават за всички продукти, попадащи под кодове по КН 0402 10, 0402 21 и 0402 29.“

| 2) | В член 28, параграф 3 първата алинея се заменя със следното:
  „За да отговарят заявленията на условията за приемане, за един продуктов код в Комбинираната номенклатура може да се подаде само едно заявление за лицензия за износ, а всички заявления трябва да се подадат едновременно до компетентния орган на една-единствена държава-членка.“ |
| --- | --- |

2)

В член 28, параграф 3 първата алинея се заменя със следното:

„За да отговарят заявленията на условията за приемане, за един продуктов код в Комбинираната номенклатура може да се подаде само едно заявление за лицензия за износ, а всички заявления трябва да се подадат едновременно до компетентния орган на една-единствена държава-членка.“

| 3) | Член 31 се изменя, както следва:






  а) | в параграф 1 първата алинея се заменя със следното:
  „В срок до петия работен ден след изтичането на срока за подаване на заявления за лицензии държавите-членки уведомяват Комисията — за всяка от двете части на квотата и за всеки продуктов код от Комбинираната номенклатура — за количествата, за които са подадени заявления за лицензии, или съответно за това, че не са подадени заявления.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Член 31 се изменя, както следва:

а)

в параграф 1 първата алинея се заменя със следното:

„В срок до петия работен ден след изтичането на срока за подаване на заявления за лицензии държавите-членки уведомяват Комисията — за всяка от двете части на квотата и за всеки продуктов код от Комбинираната номенклатура — за количествата, за които са подадени заявления за лицензии, или съответно за това, че не са подадени заявления.“;

| б) | в параграф 2 трета и четвърта алинея се заменят със следното:
  „Ако в резултат на прилагането на коефициента на разпределение се е получило количество за един заявител, което е по-малко от 20 тона, заявителите могат да оттеглят заявленията си. В такива случаи те уведомяват компетентния орган в срок три работни дни от публикуването на решението на Комисията. Гаранцията се освобождава незабавно. Компетентният орган уведомява Комисията в срок осем работни дни от публикуването на решението за количествата, за които са били оттеглени заявленията и за които гаранцията е била освободена, с разбивка по продуктов код от Комбинираната номенклатура.
  Когато заявленията за лицензии са подадени за количества от даден продукт, които не надвишават квотите, посочени в член 28, параграф 1, Комисията разпределя останалите количества пропорционално на заявените количества, като определя коефициент на разпределение. Сумата, получена в резултат на прилагането на коефициента на разпределение, се закръглява надолу с точност до килограм. Операторите уведомяват компетентния орган за допълнителното количество, което приемат, в срок една седмица от публикуването на коефициента на разпределение. Предоставената гаранция бива съответно увеличена.“ |
| --- | --- |

б)

в параграф 2 трета и четвърта алинея се заменят със следното:

„Ако в резултат на прилагането на коефициента на разпределение се е получило количество за един заявител, което е по-малко от 20 тона, заявителите могат да оттеглят заявленията си. В такива случаи те уведомяват компетентния орган в срок три работни дни от публикуването на решението на Комисията. Гаранцията се освобождава незабавно. Компетентният орган уведомява Комисията в срок осем работни дни от публикуването на решението за количествата, за които са били оттеглени заявленията и за които гаранцията е била освободена, с разбивка по продуктов код от Комбинираната номенклатура.

Когато заявленията за лицензии са подадени за количества от даден продукт, които не надвишават квотите, посочени в член 28, параграф 1, Комисията разпределя останалите количества пропорционално на заявените количества, като определя коефициент на разпределение. Сумата, получена в резултат на прилагането на коефициента на разпределение, се закръглява надолу с точност до килограм. Операторите уведомяват компетентния орган за допълнителното количество, което приемат, в срок една седмица от публикуването на коефициента на разпределение. Предоставената гаранция бива съответно увеличена.“

| 4) | Член 32 се изменя, както следва:






  а) | в параграф 1 третата алинея се заменя със следното:
  „В срок до края на февруари държавите-членки уведомяват Комисията за количествата, за които са били издадени лицензии — за всяка от двете части на посочената в член 28, параграф 1 квота и за всеки продуктов код от Комбинираната номенклатура.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Член 32 се изменя, както следва:

а)

в параграф 1 третата алинея се заменя със следното:

„В срок до края на февруари държавите-членки уведомяват Комисията за количествата, за които са били издадени лицензии — за всяка от двете части на посочената в член 28, параграф 1 квота и за всеки продуктов код от Комбинираната номенклатура.“;

| б) | в параграф 2 се добавя следната алинея:
  „За целите на член 6, параграф 2 лицензията за износ е валидна също за всеки от продуктите, попадащи под кодовете, посочени в член 27, параграф 2, първа алинея.“; |
| --- | --- |

б)

в параграф 2 се добавя следната алинея:

„За целите на член 6, параграф 2 лицензията за износ е валидна също за всеки от продуктите, попадащи под кодовете, посочени в член 27, параграф 2, първа алинея.“;

| в) | параграф 5 се заменя със следното:
  „5.   В срок до 31 август всяка година държавите-членки уведомяват Комисията за следните количества — за всяка от двете части на посочената в член 28, параграф 1 квота и за всеки продуктов код от Комбинираната номенклатура — по отношение на предходния 12-месечен период по член 28, параграф 1:






  — | количеството, за което не са издадени лицензии или лицензиите са анулирани, |
| --- | --- | --- |

в)

параграф 5 се заменя със следното:

„5.   В срок до 31 август всяка година държавите-членки уведомяват Комисията за следните количества — за всяка от двете части на посочената в член 28, параграф 1 квота и за всеки продуктов код от Комбинираната номенклатура — по отношение на предходния 12-месечен период по член 28, параграф 1:

—

количеството, за което не са издадени лицензии или лицензиите са анулирани,

| — | изнесеното количество.“ |
| --- | --- |

—

изнесеното количество.“

| 5) | В член 33 параграф 1 се заменя със следното:
  „1.   Прилага се глава II, с изключение на членове 7 и 10.“ |
| --- | --- |

5)

В член 33 параграф 1 се заменя със следното:

„1.   Прилага се глава II, с изключение на членове 7 и 10.“

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Той се прилага от квотната 2012/2013 година.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 20 март 2012 година.

За Комисията

Председател

José Manuel BARROSO

---

(1)  ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 318, 4.12.2009 г., стр. 1.

2

(3)  ОВ L 289, 30.10.2008 г., стр. 3.

3

(4)  ОВ L 289, 30.10.2008 г., стр. 1.

4

---

| 21.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 81/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 81/39

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 246/2012 НА КОМИСИЯТА

от 20 март 2012 година

за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) (1),

като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2), и по-специално член 136, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент. |
| --- | --- |

(1)

В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент.

| (2) | Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, |
| --- | --- |

(2)

Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Стандартните стойности при внос, посочени в член 136 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, са определени в приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 20 март 2012 година.

За Комисията, от името на председателя,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“

---

(1)  ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 157, 15.6.2011 г., стр. 1.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Стандартни стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Код по КН | Код на третa държавa (1) | Стандартна стойност при внос |
| 0702 00 00 | IL | 139,1 |
| JO | 64,0 |
| MA | 49,0 |
| TN | 98,4 |
| TR | 98,3 |
| ZZ | 89,8 |
| 0707 00 05 | JO | 183,3 |
| TR | 157,2 |
| ZZ | 170,3 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 60,5 |
| TR | 129,2 |
| ZZ | 138,3 |
| 0805 10 20 | EG | 51,8 |
| IL | 76,4 |
| MA | 51,2 |
| TN | 57,9 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | EG | 43,8 |
| TR | 53,3 |
| ZZ | 48,6 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 82,5 |
| CA | 125,0 |
| CL | 101,6 |
| CN | 103,4 |
| MK | 31,8 |
| US | 164,1 |
| UY | 74,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 99,2 |
| 0808 30 90 | AR | 94,3 |
| CL | 124,6 |
| CN | 63,0 |
| ZA | 91,6 |
| ZZ | 93,4 |

(EUR/100 kg)

Код по КН

Код на третa държавa (1)

Стандартна стойност при внос

0702 00 00

IL

139,1

JO

64,0

MA

49,0

TN

98,4

TR

98,3

ZZ

89,8

0707 00 05

JO

183,3

TR

157,2

ZZ

170,3

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

JO

225,1

MA

60,5

TR

129,2

ZZ

138,3

0805 10 20

EG

51,8

IL

76,4

MA

51,2

TN

57,9

TR

68,9

ZZ

61,2

0805 50 10

EG

43,8

TR

53,3

ZZ

48,6

0808 10 80

AR

89,5

BR

82,5

CA

125,0

CL

101,6

CN

103,4

MK

31,8

US

164,1

UY

74,9

ZA

119,9

ZZ

99,2

0808 30 90

AR

94,3

CL

124,6

CN

63,0

ZA

91,6

ZZ

93,4

---

(1)  Номенклатура на държавите, определена с Регламент (ЕО) No 1833/2006 на Комисията (ОВ L 354, 14.12.2006 г., стр. 19). Код „ZZ“ означава „с друг произход“.

---

| 21.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 81/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 81/41

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕC) No 247/2012 НА КОМИСИЯТА

от 20 март 2012 година

относно издаването на лицензии за внос, за които са подадени заявления през първите седем дни на месец март 2012 г. в рамките на тарифната квота за висококачествено говеждо месо, управлявана съгласно Регламент (ЕО) No 620/2009

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1),

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1301/2006 на Комисията от 31 август 2006 г. за определяне на общи правила за управление на тарифните квоти за внос на земеделски продукти, които се управляват чрез система на лицензии за внос (2), и по-специално член 7, параграф 2 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕО) No 620/2009 на Комисията от 13 юли 2009 г. за управление на тарифна квота за внос на висококачествено говеждо месо (3) определя подробни правила за подаване на заявления и издаване на лицензии за внос. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕО) No 620/2009 на Комисията от 13 юли 2009 г. за управление на тарифна квота за внос на висококачествено говеждо месо (3) определя подробни правила за подаване на заявления и издаване на лицензии за внос.

| (2) | В член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1301/2006 се посочва, че когато количествата, обхванати от заявленията за лицензии, превишават наличните количества за периода на тарифната квота за внос, следва да бъде определен коефициент на разпределение, който се прилага за количествата, обхванати от всяко заявление за лицензия. Заявленията за лицензии за внос, подадени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) No 620/2009 в периода от 1 до 7 март 2012 г., превишават наличните количества. Поради това следва да се определи до каква степен могат да се издават лицензии за внос, като се определи коефициентът на разпределение, |
| --- | --- |

(2)

В член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1301/2006 се посочва, че когато количествата, обхванати от заявленията за лицензии, превишават наличните количества за периода на тарифната квота за внос, следва да бъде определен коефициент на разпределение, който се прилага за количествата, обхванати от всяко заявление за лицензия. Заявленията за лицензии за внос, подадени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) No 620/2009 в периода от 1 до 7 март 2012 г., превишават наличните количества. Поради това следва да се определи до каква степен могат да се издават лицензии за внос, като се определи коефициентът на разпределение,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Към заявленията за лицензии за внос, които се отнасят за квота с пореден номер 09.4449 и са подадени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) No 620/2009 в периода от 1 до 7 март 2012 г., се прилага коефициент на разпределение в размер на 0,385109 %.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 20 март 2012 година.

За Комисията, от името на председателя,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“

---

(1)  ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 238, 1.9.2006 г., стр. 13.

2

(3)  ОВ L 182, 15.7.2009 г., стр. 25.

3

---

| 21.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 81/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 81/42

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 248/2012 НА КОМИСИЯТА

от 20 март 2012 година

за оттегляне на преустановяването на подаването на заявления за лицензи за внос на захарни продукти по някои тарифни квоти

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за фукнционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1),

като взе предвид Регламент (ЕО) No 891/2009 на Комисията от 25 септември 2009 година за откриване и управление на някои тарифни квоти на Общността в сектора на захарта (2), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В съответствие с Регламент за изпълнение (ЕО) No 891/2009, подаването на заявления за лицензи за внос, отнасящи се до пореден номер 09.4318, беше преустановено от 19 януари 2012 година с Регламент за изпълнение (ЕC) No 41/2012 на Комисията от 18 януари 2012 година за преустановяване на подаването на заявления за лицензии за внос за захарни продукти в рамките на някои тарифни квоти (3). |
| --- | --- |

(1)

В съответствие с Регламент за изпълнение (ЕО) No 891/2009, подаването на заявления за лицензи за внос, отнасящи се до пореден номер 09.4318, беше преустановено от 19 януари 2012 година с Регламент за изпълнение (ЕC) No 41/2012 на Комисията от 18 януари 2012 година за преустановяване на подаването на заявления за лицензии за внос за захарни продукти в рамките на някои тарифни квоти (3).

| (2) | Вследствие на нотификациите за неизползвани и/или частично използвани лицензи, по посочения пореден номер отново има налични количества. Поради това преустановяването на подаването на заявления следва да бъде оттеглено, |
| --- | --- |

(2)

Вследствие на нотификациите за неизползвани и/или частично използвани лицензи, по посочения пореден номер отново има налични количества. Поради това преустановяването на подаването на заявления следва да бъде оттеглено,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Преустановяването на подаването на заявления за лицензи за внос за пореден номер 09.4318, въведено от 19 януари 2012 година по силата на Регламент за изпълнение (ЕС) No 41/2012, се оттегля.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 20 март 2012 година.

За Комисията, от името на председателя,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“

---

(1)  ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 254, 26.9.2009 г., стр. 82.

2

(3)  ОВ L 16, 19.1.2012 г., стр. 40.

3

---