# Euroopa Liidu L 182/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.182.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 182 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide13. juuli 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.182.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 182

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide13. juuli 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 626/2012, 26. juuni 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 349/2012, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 627/2012, 10. juuli 2012, millega lõpetatakse osaline vahepealne läbivaatamine ja aegumise läbivaatamine seoses määrusega (EÜ) nr 1425/2006 kehtestatud dumpinguvastaste meetmetega, mida kohaldatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate kilekottide impordi suhtes | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 628/2012, 6. juuli 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut (KGT)] | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 629/2012, 6. juuli 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Nostrano Valtrompia (KPN)] | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 630/2012, 12. juuli 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses vesinikul ning vesiniku ja maagaasi segude kütusel töötavate mootorsõidukite tüübikinnituse nõuetega heitkoguste osas ning seoses paigaldatud elektrijõuallikaga sõidukeid käsitleva eriteabe lisamisega EÜ tüübikinnituse teabedokumenti (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 631/2012, 12. juuli 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1295/2008 humala importimise kohta kolmandatest riikidest | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 632/2012, 12. juuli 2012, millega 174. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 31 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 633/2012, 12. juuli 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 33 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 634/2012, 12. juuli 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 35 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/375/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 22. juuni 2012, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta | 37 |
| | | 2012/376/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. juuli 2012, Regioonide Komitee Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 39 |
| | | 2012/377/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. juuli 2012, Regioonide Komitee Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta | 40 |
| | | 2012/378/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. juuli 2012, Regioonide Komitee Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 41 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2012/379/EL |
| | * | ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsus nr 3/2012, 26. juuni 2012, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 626/2012, 26. juuni 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 349/2012, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 627/2012, 10. juuli 2012, millega lõpetatakse osaline vahepealne läbivaatamine ja aegumise läbivaatamine seoses määrusega (EÜ) nr 1425/2006 kehtestatud dumpinguvastaste meetmetega, mida kohaldatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate kilekottide impordi suhtes

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 628/2012, 6. juuli 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut (KGT)]

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 629/2012, 6. juuli 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Nostrano Valtrompia (KPN)]

12

*

Komisjoni määrus (EL) nr 630/2012, 12. juuli 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses vesinikul ning vesiniku ja maagaasi segude kütusel töötavate mootorsõidukite tüübikinnituse nõuetega heitkoguste osas ning seoses paigaldatud elektrijõuallikaga sõidukeid käsitleva eriteabe lisamisega EÜ tüübikinnituse teabedokumenti (
  1
  )

1

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 631/2012, 12. juuli 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1295/2008 humala importimise kohta kolmandatest riikidest

27

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 632/2012, 12. juuli 2012, millega 174. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

31

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 633/2012, 12. juuli 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

33

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 634/2012, 12. juuli 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

35

OTSUSED

2012/375/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 22. juuni 2012, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta

37

2012/376/EL

*

Nõukogu otsus, 10. juuli 2012, Regioonide Komitee Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta

39

2012/377/EL

*

Nõukogu otsus, 10. juuli 2012, Regioonide Komitee Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta

40

2012/378/EL

*

Nõukogu otsus, 10. juuli 2012, Regioonide Komitee Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta

41

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2012/379/EL

*

ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsus nr 3/2012, 26. juuni 2012, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 626/2012,

26. juuni 2012,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 349/2012, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | 2006. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 130/2006 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit viinhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed dumpinguvastased meetmed”). Määrust muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 150/2008 (3). 2012. aastal muutis nõukogu meetmeid rakendusmäärusega (EL) nr 332/2012 (4) ja pikendas nende kehtivust veel viie aasta võrra rakendusmäärusega (EL) nr 349/2012 (5). |
| --- | --- |

(1)

2006. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 130/2006 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit viinhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed dumpinguvastased meetmed”). Määrust muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 150/2008 (3). 2012. aastal muutis nõukogu meetmeid rakendusmäärusega (EL) nr 332/2012 (4) ja pikendas nende kehtivust veel viie aasta võrra rakendusmäärusega (EL) nr 349/2012 (5).

2.   Vahepealse läbivaatamise algatamine

| (2) | Läbivaatamistaotluse esitasid järgmised liidu tootjad: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl ja Comercial Quimica Sarasa s.l. (edaspidi „taotluse esitajad”). |
| --- | --- |

(2)

Läbivaatamistaotluse esitasid järgmised liidu tootjad: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl ja Comercial Quimica Sarasa s.l. (edaspidi „taotluse esitajad”).

| (3) | Läbivaatamistaotlus piirdus dumpingu uurimisega kahe Hiina eksportiva tootja puhul, kelleks olid Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou, ja Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. Taotluses väideti, et meetmete jätkuv kohaldamine kehtestatud tasemel, mis põhines eelnevalt kindlaks tehtud dumpingumääral, ei olnud dumpingu vastu võitlemiseks enam piisav, arvestades asjaolu, et kummalegi tootjale ei tohiks võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(3)

Läbivaatamistaotlus piirdus dumpingu uurimisega kahe Hiina eksportiva tootja puhul, kelleks olid Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou, ja Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. Taotluses väideti, et meetmete jätkuv kohaldamine kehtestatud tasemel, mis põhines eelnevalt kindlaks tehtud dumpingumääral, ei olnud dumpingu vastu võitlemiseks enam piisav, arvestades asjaolu, et kummalegi tootjale ei tohiks võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (4) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks teinud, et komisjonil on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid vahepealse läbivaatamise algatamiseks, andis komisjon 29. juulil 2011Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse dumpinguga piirduv vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(4)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks teinud, et komisjonil on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid vahepealse läbivaatamise algatamiseks, andis komisjon 29. juulil 2011Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse dumpinguga piirduv vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

3.   Uurimine

3.1.   Uurimisperiood

| (5) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(5)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

3.2.   Uurimisega seotud isikud

| (6) | Komisjon teatas ametlikult asjaomase riigi kahele eksportivale tootjale ja asjaomase riigi ametiasutustele vahepealse läbivaatamise algatamisest. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas ametlikult asjaomase riigi kahele eksportivale tootjale ja asjaomase riigi ametiasutustele vahepealse läbivaatamise algatamisest.

| (7) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

3.3.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (8) | Komisjon saatis küsimustikud kahele läbivaatamistaotluses nimetatud eksportivale tootjale ja võrdlusriigi Argentina tootjatele. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis küsimustikud kahele läbivaatamistaotluses nimetatud eksportivale tootjale ja võrdlusriigi Argentina tootjatele.

| (9) | Küsimustike vastused saadi kahelt HRV eksportivalt tootjalt ja ka võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt. |
| --- | --- |

(9)

Küsimustike vastused saadi kahelt HRV eksportivalt tootjalt ja ka võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt.

| (10) | Et võimaldada kahel valimisse kuuluval HRV eksportival tootjal soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon neile taotluse vormid. Taotlused turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks juhul, kui esimese tingimused ei ole täidetud, laekusid mõlemalt eksportivalt tootjalt. |
| --- | --- |

(10)

Et võimaldada kahel valimisse kuuluval HRV eksportival tootjal soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon neile taotluse vormid. Taotlused turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks juhul, kui esimese tingimused ei ole täidetud, laekusid mõlemalt eksportivalt tootjalt.

| (11) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu dumpingu ja sellest tuleneva kahju määramiseks vajalikuks peetavat teavet ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | HRV eksportivad tootjad






  — | Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu dumpingu ja sellest tuleneva kahju määramiseks vajalikuks peetavat teavet ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

HRV eksportivad tootjad

—

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

| — | Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou |
| --- | --- |

—

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou

| b) | võrdlusriigi eksportivad tootjad






  — | TARCOL S.A., Buenos Aires |
| --- | --- | --- |

b)

võrdlusriigi eksportivad tootjad

—

TARCOL S.A., Buenos Aires

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (12) | Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimiseski, nimelt HRVst pärit viinhape (v.a tüübi D-(-) viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses vastavalt Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodile), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 2918 12 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimiseski, nimelt HRVst pärit viinhape (v.a tüübi D-(-) viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses vastavalt Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodile), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 2918 12 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (13) | Vaatlusalust toodet kasutatakse veinis, jookides ja toidulisandites, aeglustina kipskrohvisegus ja paljudes teistes toodetes. Seda on võimalik saada veinivalmistamise kõrvalsaadustest, nagu liidus toimuva tootmise puhul, või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest, nagu HRVs toimuva tootmise puhul. Ainult L(+)-viinhapet toodetakse veinivalmistamise kõrvalsaadustest. Sünteetiline tootmine võimaldab nii L(+)- kui ka DL-viinhappe valmistamist. Vaatlusalune toode võib kuuluda mõlemasse liiki ning nende kasutusalad kattuvad. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusalust toodet kasutatakse veinis, jookides ja toidulisandites, aeglustina kipskrohvisegus ja paljudes teistes toodetes. Seda on võimalik saada veinivalmistamise kõrvalsaadustest, nagu liidus toimuva tootmise puhul, või keemilise sünteesi teel naftakeemilistest ühenditest, nagu HRVs toimuva tootmise puhul. Ainult L(+)-viinhapet toodetakse veinivalmistamise kõrvalsaadustest. Sünteetiline tootmine võimaldab nii L(+)- kui ka DL-viinhappe valmistamist. Vaatlusalune toode võib kuuluda mõlemasse liiki ning nende kasutusalad kattuvad.

2.   Samasugune toode

| (14) | Sarnaselt eelmise uurimisega arvestati, et HRVs toodetud ja liitu eksporditud viinhappel, võrdlusriigis Argentinas toodetud ja sealsel siseturul müüdud viinhappel ning liidus selle tootjate valmistatud ja müüdud viinhappel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sama põhikasutusotstarve. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Sarnaselt eelmise uurimisega arvestati, et HRVs toodetud ja liitu eksporditud viinhappel, võrdlusriigis Argentinas toodetud ja sealsel siseturul müüdud viinhappel ning liidus selle tootjate valmistatud ja müüdud viinhappel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sama põhikasutusotstarve. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (15) | Mõlemad läbivaatamistaotluses nimetatud äriühingud taotlesid turumajanduslikku kohtlemist. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt kõnealuse artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(15)

Mõlemad läbivaatamistaotluses nimetatud äriühingud taotlesid turumajanduslikku kohtlemist. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt kõnealuse artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele.

| (16) | Allpool on selguse huvides kokkuvõtlikult esitatud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid.






  1) | Majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(16)

Allpool on selguse huvides kokkuvõtlikult esitatud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid.

1)

Majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2) | raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kohaldatakse kõikidel juhtudel; |
| --- | --- |

2)

raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kohaldatakse kõikidel juhtudel;

| 3) | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

3)

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| 4) | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4)

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5) | vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5)

vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

| (17) | Mõlemad HRV tootjad taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c. Iga turumajandusliku kohtlemise taotlust analüüsiti ning kõnealuste koostööd tegevate äriühingute valdustes viidi läbi kohapealne uurimine. |
| --- | --- |

(17)

Mõlemad HRV tootjad taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile c. Iga turumajandusliku kohtlemise taotlust analüüsiti ning kõnealuste koostööd tegevate äriühingute valdustes viidi läbi kohapealne uurimine.

| (18) | Mõlema äriühingu puhul keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest artikli 2 lõike 7 punkti c esimese kriteeriumi kohaselt lähtuvalt tõendusmaterjalist, et põhitooraine (benseeni) hind oli moonutatud. HRV omamaiste hindade võrdlusest (kasutades allikana ühe koostööd tegeva tootja ostuhindu) muude turumajanduslike riikide hindadega selgus, et uurimisperioodil esines hinnaerinevus, mis jäi vahemikku 19–51 %. HRV kohaldab benseeni suhtes 40 % suurust imporditariifi (mis küll läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelikult veel ei kehtinud) ega tagasta ekspordi suhtes kohaldatavat 17 % käibemaksu. Leiti, et ka vahesaaduse maleanhüdriidi (mida ostis ja kasutas allikana teine koostööd tegev tootja) hind on moonutatud. |
| --- | --- |

(18)

Mõlema äriühingu puhul keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest artikli 2 lõike 7 punkti c esimese kriteeriumi kohaselt lähtuvalt tõendusmaterjalist, et põhitooraine (benseeni) hind oli moonutatud. HRV omamaiste hindade võrdlusest (kasutades allikana ühe koostööd tegeva tootja ostuhindu) muude turumajanduslike riikide hindadega selgus, et uurimisperioodil esines hinnaerinevus, mis jäi vahemikku 19–51 %. HRV kohaldab benseeni suhtes 40 % suurust imporditariifi (mis küll läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelikult veel ei kehtinud) ega tagasta ekspordi suhtes kohaldatavat 17 % käibemaksu. Leiti, et ka vahesaaduse maleanhüdriidi (mida ostis ja kasutas allikana teine koostööd tegev tootja) hind on moonutatud.

| (19) | Samuti keelduti 2. ja 3. kriteeriumile tuginedes ühe äriühingu puhul turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest, sest leidus tõendeid maakasutusõiguse tõttu allasurutud hindade kohta ja ka äriühingu vara ülehindamise kohta eesmärgiga tagada laenu riigile kuuluvast pangast. |
| --- | --- |

(19)

Samuti keelduti 2. ja 3. kriteeriumile tuginedes ühe äriühingu puhul turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest, sest leidus tõendeid maakasutusõiguse tõttu allasurutud hindade kohta ja ka äriühingu vara ülehindamise kohta eesmärgiga tagada laenu riigile kuuluvast pangast.

| (20) | Mõlemad äriühingud vaidlustasid komisjoni järeldused pärast seda, kui need olid neile teatavaks tehtud. Kumbki äriühing ei osanud aga põhjendada benseeni madalat hinda HRV turul. Põhjenduses 19 osutatud äriühing esitas mõne dokumendi, et vaidlustada komisjoni järeldused maakasutusõiguse hindade ning äriühingu vara hindamise kohta. Kuna aga kõnealuseid dokumente küsiti juba kontrollkäigu ajal ning neid ei esitatud, otsustati, et vastavat teavet ei ole võimalik kontrollida ning seda ei käsitata usaldusväärsena. |
| --- | --- |

(20)

Mõlemad äriühingud vaidlustasid komisjoni järeldused pärast seda, kui need olid neile teatavaks tehtud. Kumbki äriühing ei osanud aga põhjendada benseeni madalat hinda HRV turul. Põhjenduses 19 osutatud äriühing esitas mõne dokumendi, et vaidlustada komisjoni järeldused maakasutusõiguse hindade ning äriühingu vara hindamise kohta. Kuna aga kõnealuseid dokumente küsiti juba kontrollkäigu ajal ning neid ei esitatud, otsustati, et vastavat teavet ei ole võimalik kontrollida ning seda ei käsitata usaldusväärsena.

| (21) | Seega keeldutakse mõlema äriühingu puhul turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest. |
| --- | --- |

(21)

Seega keeldutakse mõlema äriühingu puhul turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest.

| (22) | Siiski vastavad mõlemad äriühingud algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud nõuetele ning seega saab neile kehtestada individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud, kasutades nende ekspordihindu. |
| --- | --- |

(22)

Siiski vastavad mõlemad äriühingud algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud nõuetele ning seega saab neile kehtestada individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud, kasutades nende ekspordihindu.

2.   Võrdlusriik

| (23) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.

| (24) | Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist tehti võimalike alternatiivsete kolmanda turumajandusliku riigi tootjatena kindlaks üks India ja üks Austraalia äriühing. Kumbki kahest äriühingust ei vastanud aga neile saadetud küsimustikule. |
| --- | --- |

(24)

Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist tehti võimalike alternatiivsete kolmanda turumajandusliku riigi tootjatena kindlaks üks India ja üks Austraalia äriühing. Kumbki kahest äriühingust ei vastanud aga neile saadetud küsimustikule.

| (25) | Üks viinhappe tootja Argentinas tegi uurimise raames koostööd, vastates küsimustikule. Uurimine näitas, et Argentina viinhappeturul on konkurents kahe võistleva kohaliku tootja ja kolmandatest riikidest saabuva impordi tõttu. Tootmismaht Argentinas moodustab rohkem kui 20 % HRV vaatlusaluse toote ekspordi mahust liitu. Argentina turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus HRV jaoks. |
| --- | --- |

(25)

Üks viinhappe tootja Argentinas tegi uurimise raames koostööd, vastates küsimustikule. Uurimine näitas, et Argentina viinhappeturul on konkurents kahe võistleva kohaliku tootja ja kolmandatest riikidest saabuva impordi tõttu. Tootmismaht Argentinas moodustab rohkem kui 20 % HRV vaatlusaluse toote ekspordi mahust liitu. Argentina turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus HRV jaoks.

| (26) | Seetõttu jõuti otsusele, nagu eelnevas uurimiseski, et Argentina on sobiv võrdlusriik vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. |
| --- | --- |

(26)

Seetõttu jõuti otsusele, nagu eelnevas uurimiseski, et Argentina on sobiv võrdlusriik vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

3.   Normaalväärtus

| (27) | Normaalväärtus määrati kindlaks võrdlusriigi koostööd tegeva tootja esitatud teabe põhjal. Kuigi võrdlusriigi tootja müüs vaatlusalust toodet oma siseturul, otsustati lähtuvalt Argentina ja HRV tootmismeetodite erinevusest, mis mõjutab olulisel määral hindu ja kulusid, arvutada normaalväärtus, mitte kasutada siseturu müügihindu. Tooraine hind Argentinas asendati benseeni keskmise turuhinnaga ning Argentina müügi-, üld- ja halduskulusid kohandati, et paremini HRV siseturu olukorda kajastada. |
| --- | --- |

(27)

Normaalväärtus määrati kindlaks võrdlusriigi koostööd tegeva tootja esitatud teabe põhjal. Kuigi võrdlusriigi tootja müüs vaatlusalust toodet oma siseturul, otsustati lähtuvalt Argentina ja HRV tootmismeetodite erinevusest, mis mõjutab olulisel määral hindu ja kulusid, arvutada normaalväärtus, mitte kasutada siseturu müügihindu. Tooraine hind Argentinas asendati benseeni keskmise turuhinnaga ning Argentina müügi-, üld- ja halduskulusid kohandati, et paremini HRV siseturu olukorda kajastada.

| (28) | L(+)-viinhappe (mida valmistab Argentina tootja) normaalväärtus arvutati seetõttu Argentina L(+)-viinhappe tootmiskulust ning arvesse võeti Argentina ja HRV tootmismeetodite erinevust. |
| --- | --- |

(28)

L(+)-viinhappe (mida valmistab Argentina tootja) normaalväärtus arvutati seetõttu Argentina L(+)-viinhappe tootmiskulust ning arvesse võeti Argentina ja HRV tootmismeetodite erinevust.

| (29) | Kuna Argentina tootja ei valmistanud DL-viinhapet, arvutati ka tema puhul normaalväärtus mõlema tooteliigi hindade vahel leitud erinevust arvesse võttes. |
| --- | --- |

(29)

Kuna Argentina tootja ei valmistanud DL-viinhapet, arvutati ka tema puhul normaalväärtus mõlema tooteliigi hindade vahel leitud erinevust arvesse võttes.

4.   Ekspordihind

| (30) | Ekspordihinnad määrati mõlema HRV eksportiva tootja jaoks kindlaks tegelikult makstud või esimese sõltumatu kliendi poolt liidus makstavate hindade põhjal. |
| --- | --- |

(30)

Ekspordihinnad määrati mõlema HRV eksportiva tootja jaoks kindlaks tegelikult makstud või esimese sõltumatu kliendi poolt liidus makstavate hindade põhjal.

5.   Võrdlus

| (31) | Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse teatavaid erinevusi transpordi, kindlustuse ja kaudsete maksude osas, juhul kui need tõendatult mõjutasid hindu ja nende võrreldavust. |
| --- | --- |

(31)

Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse teatavaid erinevusi transpordi, kindlustuse ja kaudsete maksude osas, juhul kui need tõendatult mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

6.   Dumpingumarginaalid

| (32) | Mõlema äriühingu puhul võrreldi iga toote kaalutud keskmist normaalväärtust sama liiki toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. |
| --- | --- |

(32)

Mõlema äriühingu puhul võrreldi iga toote kaalutud keskmist normaalväärtust sama liiki toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11.

| (33) | Sellest lähtuvalt on lõplikud kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou | 13,1 % |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 8,3 % |

(33)

Sellest lähtuvalt on lõplikud kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou

13,1 %

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

8,3 %

7.   Muutunud asjaolude püsiv laad

| (34) | Läbivaatamistaotluses väideti, et kummalegi HRV eksportivale tootjale ei tohiks enam võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ning et selline muutus on püsivat laadi. Arvestades turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise põhjuseid, võib nentida, et käesoleva läbivaatamise järeldused on püsivat laadi. Tõendusmaterjalist selgub, et benseeni hinda HRVs oli moonutatud juba enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, ning selle kinnituseks, et HRV valitsus on nimetatud moonutused juba kõrvaldanud või kavatseb seda teha, ei ole ühtegi tõendit. |
| --- | --- |

(34)

Läbivaatamistaotluses väideti, et kummalegi HRV eksportivale tootjale ei tohiks enam võimaldada turumajanduslikku kohtlemist ning et selline muutus on püsivat laadi. Arvestades turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise põhjuseid, võib nentida, et käesoleva läbivaatamise järeldused on püsivat laadi. Tõendusmaterjalist selgub, et benseeni hinda HRVs oli moonutatud juba enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, ning selle kinnituseks, et HRV valitsus on nimetatud moonutused juba kõrvaldanud või kavatseb seda teha, ei ole ühtegi tõendit.

| (35) | Konkreetsete äriühingutega seotud põhjuste tõttu, mis on välja toodud põhjenduses 19, on ka need püsivat laadi, sest mõjutavad äriühingu kulusid ja otsuseid olulise ajavahemiku jooksul. Tegemist ei olnud sündmustega, mis oleksid mõjutanud esialgset uurimist, mille raames konkreetsele äriühingule võimaldati turumajanduslik kohtlemine. |
| --- | --- |

(35)

Konkreetsete äriühingutega seotud põhjuste tõttu, mis on välja toodud põhjenduses 19, on ka need püsivat laadi, sest mõjutavad äriühingu kulusid ja otsuseid olulise ajavahemiku jooksul. Tegemist ei olnud sündmustega, mis oleksid mõjutanud esialgset uurimist, mille raames konkreetsele äriühingule võimaldati turumajanduslik kohtlemine.

D.   KEHTIVATE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE MUUTMINE

| (36) | Eespool esitatust lähtuvalt leitakse, et käesoleva dumpinguvastase läbivaatamisega tuleks HRVst pärit viinhappe impordi suhtes kehtivate meetmete taset muuta. |
| --- | --- |

(36)

Eespool esitatust lähtuvalt leitakse, et käesoleva dumpinguvastase läbivaatamisega tuleks HRVst pärit viinhappe impordi suhtes kehtivate meetmete taset muuta.

| (37) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevaid meetmeid muuta. Lisaks sellele anti neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(37)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevaid meetmeid muuta. Lisaks sellele anti neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (38) | Üks HRV äriühing vastas nimetatud teavitamisele taas sellega, et vaidlustas järeldused turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise kohta, mis oli tehtud põhitooraine hinnamoonutuse tõttu. Oma väidete kinnituseks ei esitanud kõnealune äriühing aga uut tõendusmaterjali ning seetõttu lükati need tagasi. Ühtlasi küsis kõnealune äriühing lisateavet põhjenduses 27 osutatud kohanduste kohta, kuid selle andmisest keelduti, sest vastasel juhul oleks tulnud avaldada andmed Argentina ainsa tootja tootmismeetodite ja -kulude kohta. |
| --- | --- |

(38)

Üks HRV äriühing vastas nimetatud teavitamisele taas sellega, et vaidlustas järeldused turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise kohta, mis oli tehtud põhitooraine hinnamoonutuse tõttu. Oma väidete kinnituseks ei esitanud kõnealune äriühing aga uut tõendusmaterjali ning seetõttu lükati need tagasi. Ühtlasi küsis kõnealune äriühing lisateavet põhjenduses 27 osutatud kohanduste kohta, kuid selle andmisest keelduti, sest vastasel juhul oleks tulnud avaldada andmed Argentina ainsa tootja tootmismeetodite ja -kulude kohta.

| (39) | Liidu tootmisharu vastas teavitamisele sellega, et seadis kahtluse alla arvestusliku normaalväärtuse kasutamise võrdlusriigi siseturu müügihindade asemel ning samuti eespool märgitud kohandused, mis tehti arvestuslikku normaalväärtusse, et arvestada Argentina ja HRV tootmisprotsesside ja toorainete vahelist erinevust. |
| --- | --- |

(39)

Liidu tootmisharu vastas teavitamisele sellega, et seadis kahtluse alla arvestusliku normaalväärtuse kasutamise võrdlusriigi siseturu müügihindade asemel ning samuti eespool märgitud kohandused, mis tehti arvestuslikku normaalväärtusse, et arvestada Argentina ja HRV tootmisprotsesside ja toorainete vahelist erinevust.

| (40) | Mis puutub arvestusliku normaalväärtuse kasutamisse Argentina hindade asemel, ei saa seda pidada metoodika muutmiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9. Esialgse uurimise raames võimaldati mõlemale HRV äriühingule turumajanduslikku kohtlemist ja seetõttu võeti normaalväärtus nende endi omamaistest hindadest. Kuna nüüd on mõlema äriühingu puhul turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keeldutud, ei saa enam sama meetodit kasutada. |
| --- | --- |

(40)

Mis puutub arvestusliku normaalväärtuse kasutamisse Argentina hindade asemel, ei saa seda pidada metoodika muutmiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9. Esialgse uurimise raames võimaldati mõlemale HRV äriühingule turumajanduslikku kohtlemist ja seetõttu võeti normaalväärtus nende endi omamaistest hindadest. Kuna nüüd on mõlema äriühingu puhul turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keeldutud, ei saa enam sama meetodit kasutada.

| (41) | Liidu tootmisharu väitis lisaks, et komisjon oleks pidanud käesoleva läbivaatamisega seotud kahe eksportija individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamiseks kasutama esialgse uurimise ajal HRV jaoks sätestatud jääktollimaksu arvutamise metoodikat. Väide lükati tagasi, sest jääktollimaks oli arvutatud nende äriühingute jaoks, kes ei teinud esialgse uurimise ajal koostööd. Seetõttu ei saa seda võrrelda individuaalse dumpingumäära arvutamisega koostööd tegeva tootja jaoks, kelle puhul keelduti turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest. |
| --- | --- |

(41)

Liidu tootmisharu väitis lisaks, et komisjon oleks pidanud käesoleva läbivaatamisega seotud kahe eksportija individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamiseks kasutama esialgse uurimise ajal HRV jaoks sätestatud jääktollimaksu arvutamise metoodikat. Väide lükati tagasi, sest jääktollimaks oli arvutatud nende äriühingute jaoks, kes ei teinud esialgse uurimise ajal koostööd. Seetõttu ei saa seda võrrelda individuaalse dumpingumäära arvutamisega koostööd tegeva tootja jaoks, kelle puhul keelduti turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest.

| (42) | Mis puutub eespool märgitud normaalväärtuse kohandamisse, siis see oli vajalik õiglase võrdluse tagamiseks sünteetiliselt toodetud viinhappe ekspordihinna ja looduslähedasest tootmisprotsessist lähtuva normaalväärtuse vahel. Kui sama arvutus oleks tehtud Argentina omamaiseid müügihindu kasutades ning normaalväärtust ja/või ekspordihinda oleks seejärel kohandatud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, ei oleks võrdlus olnud õiglane. Seetõttu lükati need vastuväited tagasi. |
| --- | --- |

(42)

Mis puutub eespool märgitud normaalväärtuse kohandamisse, siis see oli vajalik õiglase võrdluse tagamiseks sünteetiliselt toodetud viinhappe ekspordihinna ja looduslähedasest tootmisprotsessist lähtuva normaalväärtuse vahel. Kui sama arvutus oleks tehtud Argentina omamaiseid müügihindu kasutades ning normaalväärtust ja/või ekspordihinda oleks seejärel kohandatud vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, ei oleks võrdlus olnud õiglane. Seetõttu lükati need vastuväited tagasi.

E.   KOHUSTUSED

| (43) | Üks HRV eksportiv tootja pakkus vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1 välja hinnakohustuse. Vaatlusalune toode ei ole ekspordihinna kõikumise tõttu kindlaksmääratud hinnakohustuse jaoks sobiv. Probleemi lahendamiseks pakkus eksportiv tootja välja indekseerimisklausli, kuid ei täpsustanud, kuidas nimetatud indekseerimist arvutada. Samuti pakkus eksportiv tootja välja indekseerimise benseeni moonutatud HRV omamaise hinna alusel, mis ei ole vastuvõetav. |
| --- | --- |

(43)

Üks HRV eksportiv tootja pakkus vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1 välja hinnakohustuse. Vaatlusalune toode ei ole ekspordihinna kõikumise tõttu kindlaksmääratud hinnakohustuse jaoks sobiv. Probleemi lahendamiseks pakkus eksportiv tootja välja indekseerimisklausli, kuid ei täpsustanud, kuidas nimetatud indekseerimist arvutada. Samuti pakkus eksportiv tootja välja indekseerimise benseeni moonutatud HRV omamaise hinna alusel, mis ei ole vastuvõetav.

| (44) | Lisaks toodab kõnealune eksportiv tootja ka muid eri liiki keemiatooteid ja võib müüa neid tooteid samadele tarbijatele Euroopa Liidus seotud kaubandusettevõtete kaudu. See tähendab, et tekiks ristkompenseerimise oht ja hinnakohustuse täitmist oleks äärmiselt raske kontrollida. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks toodab kõnealune eksportiv tootja ka muid eri liiki keemiatooteid ja võib müüa neid tooteid samadele tarbijatele Euroopa Liidus seotud kaubandusettevõtete kaudu. See tähendab, et tekiks ristkompenseerimise oht ja hinnakohustuse täitmist oleks äärmiselt raske kontrollida.

| (45) | Pealegi on tegu vaatlusaluse toote mitme eri liigiga, mis on raskesti eristatavad ja mille hinnaerinevused on suured. Eksportiva tootja pakutud erinevad minimaalsed impordihinnad teeksid seega kontrollimise raskesti teostatavaks. Eespool esitatut arvesse võttes järeldati, et pakutud kohustusi ei saa vastu võtta, |
| --- | --- |

(45)

Pealegi on tegu vaatlusaluse toote mitme eri liigiga, mis on raskesti eristatavad ja mille hinnaerinevused on suured. Eksportiva tootja pakutud erinevad minimaalsed impordihinnad teeksid seega kontrollimise raskesti teostatavaks. Eespool esitatut arvesse võttes järeldati, et pakutud kohustusi ei saa vastu võtta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 349/2012 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelit muudetakse järgmiselt:

| „Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou | 13,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai | 8,3 % | A689 |
| Kõik teised äriühingud (välja arvatud Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – TARICi lisakood A687). | 34,9 % | A999” |

„Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou

13,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai

8,3 %

A689

Kõik teised äriühingud (välja arvatud Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – TARICi lisakood A687).

34,9 %

A999”

Artikkel 2

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 26. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 23, 27.1.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 48, 22.2.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 108, 20.4.2012, lk 1.

4

(5)  ELT L 110, 24.4.2012, lk 3.

5

(6)  ELT C 223, 29.7.2011, lk 16.

6

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/6

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 627/2012,

10. juuli 2012,

millega lõpetatakse osaline vahepealne läbivaatamine ja aegumise läbivaatamine seoses määrusega (EÜ) nr 1425/2006 kehtestatud dumpinguvastaste meetmetega, mida kohaldatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärinevate kilekottide impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 2, 3, 5 ja 6 ning artiklit 9,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1425/2006 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit kilekottide impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1425/2006 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit kilekottide impordi suhtes.

| (2) | Seda määrust muudeti hiljem nõukogu määrustega (EÜ) nr 1356/2007, (3) (EÜ) nr 249/2008 (4) ja (EÜ) nr 189/2009 (5) ning nõukogu rakendusmäärustega (EL) nr 474/2011 (6) ja (EL) nr 475/2011 (7). |
| --- | --- |

(2)

Seda määrust muudeti hiljem nõukogu määrustega (EÜ) nr 1356/2007, (3) (EÜ) nr 249/2008 (4) ja (EÜ) nr 189/2009 (5) ning nõukogu rakendusmäärustega (EL) nr 474/2011 (6) ja (EL) nr 475/2011 (7).

2.   Läbivaatamise ja algatamise taotlused

| (3) | 18. mail 2010 sai komisjon äriühingult Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate kilekottide eksportivalt tootjalt (edaspidi „taotluse esitaja”), taotluse määruse (EÜ) nr 1425/2006 osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

18. mail 2010 sai komisjon äriühingult Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate kilekottide eksportivalt tootjalt (edaspidi „taotluse esitaja”), taotluse määruse (EÜ) nr 1425/2006 osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks.

| (4) | Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta sai komisjon 30. juunil 2011 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. |
| --- | --- |

(4)

Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta sai komisjon 30. juunil 2011 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine.

| (5) | Taotluse esitasid ühiselt 44 liidu tootjat, kelle toodang moodustab umbes 30 % teatavate kilekottide hinnangulisest kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitasid ühiselt 44 liidu tootjat, kelle toodang moodustab umbes 30 % teatavate kilekottide hinnangulisest kogutoodangust liidus.

| (6) | Taotlus tugines põhjendusele, et meetmete aegumise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumine. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus tugines põhjendusele, et meetmete aegumise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumine.

| (7) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise ja aegumise läbivaatamise algatamiseks leidub piisavalt tõendeid, ja teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt nimetatud määruse artikli 11 lõikele 3 ja aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 teatistega, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas vastavalt 21. septembril 2010 ja 27. septembril 2011. |
| --- | --- |

(7)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise ja aegumise läbivaatamise algatamiseks leidub piisavalt tõendeid, ja teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt nimetatud määruse artikli 11 lõikele 3 ja aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 teatistega, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas vastavalt 21. septembril 2010 ja 27. septembril 2011.

3.   Uurimine

3.1.   Uurimisperioodid

| (8) | Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise aegumise läbivaatamise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusperiood”). |
| --- | --- |

(8)

Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise aegumise läbivaatamise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusperiood”).

| (9) | Osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks algatatud uurimisperiood, mil uuriti vaid äriühinguga Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd. seotud dumpingut, hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 30. juunini 2010. |
| --- | --- |

(9)

Osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks algatatud uurimisperiood, mil uuriti vaid äriühinguga Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd. seotud dumpingut, hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 30. juunini 2010.

3.2.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (10) | Mõlema nimetatud uurimise puhul on vaatlusaluseks tooteks vähemalt 20 massiprotsenti polüetüleeni sisaldavad, mitte üle 100 mikroni (μm) paksusest kilest kotid, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist (edaspidi „vaatlusalune toode”) ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 ja ex 3923 29 90 alla. |
| --- | --- |

(10)

Mõlema nimetatud uurimise puhul on vaatlusaluseks tooteks vähemalt 20 massiprotsenti polüetüleeni sisaldavad, mitte üle 100 mikroni (μm) paksusest kilest kotid, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist (edaspidi „vaatlusalune toode”) ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 ja ex 3923 29 90 alla.

| (11) | Liidu turul toodetud ja müüdud toote puhul ei olnud võimalik teha ühtki lõplikku järeldust vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4, tingituna liidu tootmisharu vähesest koostööst aegumise läbivaatamisel (vt jaotist B). |
| --- | --- |

(11)

Liidu turul toodetud ja müüdud toote puhul ei olnud võimalik teha ühtki lõplikku järeldust vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4, tingituna liidu tootmisharu vähesest koostööst aegumise läbivaatamisel (vt jaotist B).

| (12) | Vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja riiklikul turul toodetud ja müüdud toote ja samuti läbivaatamise raames valitud võimalikus võrdlusriigis toodetud ja müüdud toote puhul märgitakse, et uurimise tulemusena ei tehtud nende kohta ühtki järeldust, kuna mõlemad uurimised lõpetati ja kehtivad meetmed tühistati (vt jaotist B). |
| --- | --- |

(12)

Vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja riiklikul turul toodetud ja müüdud toote ja samuti läbivaatamise raames valitud võimalikus võrdlusriigis toodetud ja müüdud toote puhul märgitakse, et uurimise tulemusena ei tehtud nende kohta ühtki järeldust, kuna mõlemad uurimised lõpetati ja kehtivad meetmed tühistati (vt jaotist B).

3.3.   Uurimise osapooled

| (13) | Komisjon teatas äriühingule Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd ja Hiina Rahvavabariigi esindajatele ametlikult osalise dumpingu uurimisega piirduva vahepealse läbivaatamise algatamisest. Mõlemale osapoolele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teatas äriühingule Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd ja Hiina Rahvavabariigi esindajatele ametlikult osalise dumpingu uurimisega piirduva vahepealse läbivaatamise algatamisest. Mõlemale osapoolele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (14) | Komisjon teavitas kõnealusest algatamisest liidu tootjaid, kes esitasid aegumise läbivaatamise taotluse, teisi teadaolevaid liidu tootjaid ja liidu tootjate ühendusi, eksportivaid tootjaid, teadaolevalt asjaga seotud importijaid ja kasutajaid ning samuti nende ühendusi. Võimalike võrdlusriikide tootjaid, st India, Indoneesia, Malaisia, Türgi ja USA tootjaid ja Hiina Rahvavabariigi ja Tai esindajaid teavitati samuti aegumise läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon teavitas kõnealusest algatamisest liidu tootjaid, kes esitasid aegumise läbivaatamise taotluse, teisi teadaolevaid liidu tootjaid ja liidu tootjate ühendusi, eksportivaid tootjaid, teadaolevalt asjaga seotud importijaid ja kasutajaid ning samuti nende ühendusi. Võimalike võrdlusriikide tootjaid, st India, Indoneesia, Malaisia, Türgi ja USA tootjaid ja Hiina Rahvavabariigi ja Tai esindajaid teavitati samuti aegumise läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (15) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(15)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

3.4.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (16) | Pidades silmas aegumise läbivaatamisega seotud liidu tootjate suurt arvu, nähti asjaomases algatamisteates kooskõlas algmääruse artikliga 17 ette väljavõttelise uuringu korraldamine. |
| --- | --- |

(16)

Pidades silmas aegumise läbivaatamisega seotud liidu tootjate suurt arvu, nähti asjaomases algatamisteates kooskõlas algmääruse artikliga 17 ette väljavõttelise uuringu korraldamine.

3.4.1.   Liidu tootmisharu kirjeldus

| (17) | Liidu kilekottide tootmise sektor on väga killustunud ja sinna kuulub väga suur hulk erineva suurusega tootjaid, sealhulgas arvukalt väiketootjaid, kes tegutsevad mitmes liikmesriigis. |
| --- | --- |

(17)

Liidu kilekottide tootmise sektor on väga killustunud ja sinna kuulub väga suur hulk erineva suurusega tootjaid, sealhulgas arvukalt väiketootjaid, kes tegutsevad mitmes liikmesriigis.

| (18) | Taotluse algetapis esitatud teave osutab sellele, et suured ja keskmise suurusega ettevõtted moodustasid umbes 25 % koostööd tegevatest tootjatest ja ligikaudu 70 % nende toodangust. Väikeettevõtted moodustasid vastavalt umbes 75 % koostööd tegevatest tootjatest ja ligikaudu 30 % nende toodangust. |
| --- | --- |

(18)

Taotluse algetapis esitatud teave osutab sellele, et suured ja keskmise suurusega ettevõtted moodustasid umbes 25 % koostööd tegevatest tootjatest ja ligikaudu 70 % nende toodangust. Väikeettevõtted moodustasid vastavalt umbes 75 % koostööd tegevatest tootjatest ja ligikaudu 30 % nende toodangust.

| (19) | Lisaks selgus esitatud teabest, et liidu toodang jaotub mitmete liikmesriikide vahel, ent on suures osas koondunud Saksamaale, Prantsusmaale, Hispaaniasse ja Itaaliasse. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks selgus esitatud teabest, et liidu toodang jaotub mitmete liikmesriikide vahel, ent on suures osas koondunud Saksamaale, Prantsusmaale, Hispaaniasse ja Itaaliasse.

3.4.2.   Väljavõttelise uuringu metoodika

| (20) | Algmääruse artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et kahju tuvastamine põhineb otsesel tõendusmaterjalil ja selle raames uuritakse muu hulgas objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule. Kõnealusel eesmärgil kogutud teave ja järeldused kahju kohta peavad seega moodustama esindusliku valimi kogu liidu tootmisharu olukorrast. |
| --- | --- |

(20)

Algmääruse artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et kahju tuvastamine põhineb otsesel tõendusmaterjalil ja selle raames uuritakse muu hulgas objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule. Kõnealusel eesmärgil kogutud teave ja järeldused kahju kohta peavad seega moodustama esindusliku valimi kogu liidu tootmisharu olukorrast.

| (21) | Seetõttu oli väljavõttelise uuringu puhul vaja võtta arvesse kilekottide sektori suurt killustatust. Et oleks võimalik teha järeldusi kogu liidu tootmisharu kohta, peeti vajalikuks tagada, et ka väikeettevõtete olukord oleks nõuetekohaselt kajastatud. |
| --- | --- |

(21)

Seetõttu oli väljavõttelise uuringu puhul vaja võtta arvesse kilekottide sektori suurt killustatust. Et oleks võimalik teha järeldusi kogu liidu tootmisharu kohta, peeti vajalikuks tagada, et ka väikeettevõtete olukord oleks nõuetekohaselt kajastatud.

| (22) | Liidu tootjate representatiivse valimi moodustamiseks jagati koostööd tegevad liidu tootjad nende aastatoodangu mahu põhjal kahte rühma: ühelt poolt suured ja keskmise suurusega ettevõtted toodangumahuga 15 000 tonni ja teiselt poolt väikeettevõtted, kelle toodangumaht on väiksem kui 15 000 tonni. Valimisse otsustati kaasata kummagi rühma suurimad ettevõtted. |
| --- | --- |

(22)

Liidu tootjate representatiivse valimi moodustamiseks jagati koostööd tegevad liidu tootjad nende aastatoodangu mahu põhjal kahte rühma: ühelt poolt suured ja keskmise suurusega ettevõtted toodangumahuga 15 000 tonni ja teiselt poolt väikeettevõtted, kelle toodangumaht on väiksem kui 15 000 tonni. Valimisse otsustati kaasata kummagi rühma suurimad ettevõtted.

| (23) | Peale selle võeti samuti arvesse tootjate geograafilist jaotust liikmesriikides, nagu on kirjeldatud põhjenduses 19. |
| --- | --- |

(23)

Peale selle võeti samuti arvesse tootjate geograafilist jaotust liikmesriikides, nagu on kirjeldatud põhjenduses 19.

3.4.3.   Esialgse valimi moodustamise kord

| (24) | Liidu tootjate valimi moodustamisel kasutati vajaliku teabe saamiseks algetapis kogutud teavet. Lisaks õhutati asjaomases algatamisteates kõiki teisi tootjaid endast teada andma, kui nad soovivad olla valimisse kaasatud. Pärast algatamisteate avaldamist ei võtnud mitte ükski ettevõte komisjoniga ühendust ega palunud enda kaasamist valimisse. |
| --- | --- |

(24)

Liidu tootjate valimi moodustamisel kasutati vajaliku teabe saamiseks algetapis kogutud teavet. Lisaks õhutati asjaomases algatamisteates kõiki teisi tootjaid endast teada andma, kui nad soovivad olla valimisse kaasatud. Pärast algatamisteate avaldamist ei võtnud mitte ükski ettevõte komisjoniga ühendust ega palunud enda kaasamist valimisse.

| (25) | Lähtuvalt põhjendustes 20–23 esitatud kriteeriumidest kaasati valimisse neljas liikmesriigis tegutsevad viis liidu tootjat. Need olid kahe rühma suurimad ettevõtted suuruse ja geograafilise asukoha alusel. Kolm valimisse kaasatud ettevõtet kuuluvad suurte ja keskmise suurusega ettevõtete rühma ja kaks ettevõtet väikeettevõtete rühma. |
| --- | --- |

(25)

Lähtuvalt põhjendustes 20–23 esitatud kriteeriumidest kaasati valimisse neljas liikmesriigis tegutsevad viis liidu tootjat. Need olid kahe rühma suurimad ettevõtted suuruse ja geograafilise asukoha alusel. Kolm valimisse kaasatud ettevõtet kuuluvad suurte ja keskmise suurusega ettevõtete rühma ja kaks ettevõtet väikeettevõtete rühma.

| (26) | Valimisse kaasatud ettevõtted kajastasid ka tootmise geograafilist jaotust liikmesriikide vahel. Saksamaa ja Prantsusmaa esindasid suurte ja keskmise suurusega ettevõtete rühma ning Hispaania ja Itaalia esindasid rühma, kuhu kuulusid väikeettevõtted. |
| --- | --- |

(26)

Valimisse kaasatud ettevõtted kajastasid ka tootmise geograafilist jaotust liikmesriikide vahel. Saksamaa ja Prantsusmaa esindasid suurte ja keskmise suurusega ettevõtete rühma ning Hispaania ja Itaalia esindasid rühma, kuhu kuulusid väikeettevõtted.

| (27) | Selliselt koostatud valimis moodustas koostööd tegevate tootjate toodang 22,5 % kilekottide kogutoodangust ja 12,3 % liidu hinnangulisest kogutoodangust, lähtuvalt taotluses esitatud näitajatest liidu kogutoodangu kohta. |
| --- | --- |

(27)

Selliselt koostatud valimis moodustas koostööd tegevate tootjate toodang 22,5 % kilekottide kogutoodangust ja 12,3 % liidu hinnangulisest kogutoodangust, lähtuvalt taotluses esitatud näitajatest liidu kogutoodangu kohta.

| (28) | Algetapis teavitati kõiki teadaolevaid liidu tootjaid ajutise valimi moodustamisest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(28)

Algetapis teavitati kõiki teadaolevaid liidu tootjaid ajutise valimi moodustamisest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust.

B.   LIIDU TOOTMISHARU OLUKORD

| (29) | Tuleks meenutada, et kahju tuvastamisel peab lähtuma tõenditel põhinevast hinnangust dumpinguhinnaga impordi mõju kohta liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(29)

Tuleks meenutada, et kahju tuvastamisel peab lähtuma tõenditel põhinevast hinnangust dumpinguhinnaga impordi mõju kohta liidu tootmisharule.

| (30) | Seetõttu tuli valimi puhul arvesse võtta tootmisharu killustatust ja lisaks saadeti kõikidele teadaolevatele liidu tootjate ühendustele vajaliku teabe kogumiseks küsimustikud, milles paluti peamiselt makromajanduslikke näitajaid käsitlevaid üldandmeid liikmesriikide lõikes. |
| --- | --- |

(30)

Seetõttu tuli valimi puhul arvesse võtta tootmisharu killustatust ja lisaks saadeti kõikidele teadaolevatele liidu tootjate ühendustele vajaliku teabe kogumiseks küsimustikud, milles paluti peamiselt makromajanduslikke näitajaid käsitlevaid üldandmeid liikmesriikide lõikes.

| (31) | Liidu tootjate valimi puhul mõjutas osaluse taset tunduvalt asjaolu, et suure ja keskmise suurusega ettevõtete rühma kuuluv suurim valimisse kaasatud tootja ja üks väikeettevõtete rühma kuuluv tootja teatasid komisjonile, et nad ei soovi nimetatud küsimustikule vastata. See tähendab, et koostööd jätkasid ainult kolm viiest valimisse kaasatud ettevõttest ning kindlaks määratud rühmade ja tootvate liikmesriikide kohta ei ole võimalik saada mingit teavet või saadakse ainult osaline teave. |
| --- | --- |

(31)

Liidu tootjate valimi puhul mõjutas osaluse taset tunduvalt asjaolu, et suure ja keskmise suurusega ettevõtete rühma kuuluv suurim valimisse kaasatud tootja ja üks väikeettevõtete rühma kuuluv tootja teatasid komisjonile, et nad ei soovi nimetatud küsimustikule vastata. See tähendab, et koostööd jätkasid ainult kolm viiest valimisse kaasatud ettevõttest ning kindlaks määratud rühmade ja tootvate liikmesriikide kohta ei ole võimalik saada mingit teavet või saadakse ainult osaline teave.

| (32) | Seetõttu püüti korduvalt moodustada uut representatiivset valimit, mis vastaks põhjendustes 17–28 esitatud valimi moodustamise meetodile. |
| --- | --- |

(32)

Seetõttu püüti korduvalt moodustada uut representatiivset valimit, mis vastaks põhjendustes 17–28 esitatud valimi moodustamise meetodile.

| (33) | Sellega seoses valiti lisaks välja kuus liidu tootjat, kes olid avaldanud soovi olla valimisse kaasatud, et asendada valimisse kaasatud kahte ettevõtet, kes olid keeldunud koostööd tegemast. Nende kuue ettevõttega võeti ühendust ja paluti neil koostöö huvides täita liidu tootja küsimustik. |
| --- | --- |

(33)

Sellega seoses valiti lisaks välja kuus liidu tootjat, kes olid avaldanud soovi olla valimisse kaasatud, et asendada valimisse kaasatud kahte ettevõtet, kes olid keeldunud koostööd tegemast. Nende kuue ettevõttega võeti ühendust ja paluti neil koostöö huvides täita liidu tootja küsimustik.

| (34) | Nimetatud kuuest liidu tootjast, kellega ühendust võeti, nõustus koostööd tegema lõpuks ainult üks tootja, kes kuulus suurte ja keskmise suurusega ettevõtete rühma. Saksamaa, ühe suurima kilekotte tootva liikmesriigi tootmist esindama ei õnnestunud leida ühtki asendajat. |
| --- | --- |

(34)

Nimetatud kuuest liidu tootjast, kellega ühendust võeti, nõustus koostööd tegema lõpuks ainult üks tootja, kes kuulus suurte ja keskmise suurusega ettevõtete rühma. Saksamaa, ühe suurima kilekotte tootva liikmesriigi tootmist esindama ei õnnestunud leida ühtki asendajat.

| (35) | Seetõttu ei olnud võimalik koostada uut valimit vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 4, kuna kindlaks määratud rühmade ja tootvate liikmesriikide lõikes ei olnud võimalik saavutada nõutavat esindatust. |
| --- | --- |

(35)

Seetõttu ei olnud võimalik koostada uut valimit vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 4, kuna kindlaks määratud rühmade ja tootvate liikmesriikide lõikes ei olnud võimalik saavutada nõutavat esindatust.

| (36) | Valimisse kaasatud liidu tootjate vähese koostöö tõttu ei olnud võimalik põhjendatult järeldada, et koostööd tegevatelt ettevõtetelt saadud andmed kajastavad kogu liidu tootmisharu olukorda, ja seega ei olnud võimalik nõuetekohaselt hinnata, kas algmääruse artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused olid täidetud. |
| --- | --- |

(36)

Valimisse kaasatud liidu tootjate vähese koostöö tõttu ei olnud võimalik põhjendatult järeldada, et koostööd tegevatelt ettevõtetelt saadud andmed kajastavad kogu liidu tootmisharu olukorda, ja seega ei olnud võimalik nõuetekohaselt hinnata, kas algmääruse artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused olid täidetud.

| (37) | Uue valimi moodustamiseks tehtud jõupingutuste tulemusena avaldas üks tootjate rühm uuesti soovi osaleda aktiivselt aegumise läbivaatamises ja tuletas meelde, et liidu tootmisharu puhul on oluline jätta jõusse kehtivad dumpinguvastased meetmed. Tootjate rühm avaldas kahetsust, et ainult üks tootja nende hulgast sai komisjonilt kutse täita nimetatud küsimustik. Sellega seoses tuleks märkida, et nende ettevõtete koostöövalmidust kaaluti hoolikalt ja nad kõik kaasati nende ettevõtete hulka, kellega uue valimi moodustamisel arvestati. Tuleks siiski meenutada, et nõutava esindatuse tagamiseks pidi ka uue valimi moodustamisel järgima põhjendustes 17–28 kirjeldatud meetodit. Kuna ainult üks nimetatud rühma ettevõtetest vastas eespool nimetatud kriteeriumitele, siis oli võimalik ainult see ettevõte valimisse kaasata. Ülejäänud ettevõtted olid kas sellise suurusega või asusid liikmesriikides, mis olid valimis juba piisavalt esindatud. |
| --- | --- |

(37)

Uue valimi moodustamiseks tehtud jõupingutuste tulemusena avaldas üks tootjate rühm uuesti soovi osaleda aktiivselt aegumise läbivaatamises ja tuletas meelde, et liidu tootmisharu puhul on oluline jätta jõusse kehtivad dumpinguvastased meetmed. Tootjate rühm avaldas kahetsust, et ainult üks tootja nende hulgast sai komisjonilt kutse täita nimetatud küsimustik. Sellega seoses tuleks märkida, et nende ettevõtete koostöövalmidust kaaluti hoolikalt ja nad kõik kaasati nende ettevõtete hulka, kellega uue valimi moodustamisel arvestati. Tuleks siiski meenutada, et nõutava esindatuse tagamiseks pidi ka uue valimi moodustamisel järgima põhjendustes 17–28 kirjeldatud meetodit. Kuna ainult üks nimetatud rühma ettevõtetest vastas eespool nimetatud kriteeriumitele, siis oli võimalik ainult see ettevõte valimisse kaasata. Ülejäänud ettevõtted olid kas sellise suurusega või asusid liikmesriikides, mis olid valimis juba piisavalt esindatud.

| (38) | Teatud andmeid siseriikliku tootmise, müüginäitajate ja muude makromajanduslike näitajate kohta saadi Hollandi, Hispaania, Itaalia ja osaliselt Prantsusmaa riiklikelt ühendustelt. Euroopa plastitootjate ühendus ei esitanud siiski ühendusele saadetud vastavas küsimustikus palutud teavet ja seega ei olnud võimalik koguda lõplikke andmeid liidu makromajandusliku tasandi kohta. |
| --- | --- |

(38)

Teatud andmeid siseriikliku tootmise, müüginäitajate ja muude makromajanduslike näitajate kohta saadi Hollandi, Hispaania, Itaalia ja osaliselt Prantsusmaa riiklikelt ühendustelt. Euroopa plastitootjate ühendus ei esitanud siiski ühendusele saadetud vastavas küsimustikus palutud teavet ja seega ei olnud võimalik koguda lõplikke andmeid liidu makromajandusliku tasandi kohta.

C.   MENETLUSTE LÕPETAMINE

| (39) | Pidades silmas eespool toodut ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 2 tuleb Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit kilekottide importi käsitlev aegumise läbivaatamisega seotud menetlus lõpetada. |
| --- | --- |

(39)

Pidades silmas eespool toodut ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 2 tuleb Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit kilekottide importi käsitlev aegumise läbivaatamisega seotud menetlus lõpetada.

| (40) | Liidu tootjate vähese koostöö ja representatiivse valimi puudumise tõttu ei olnud komisjonil võimalik hinnata, kas algmääruse artikli 3 lõikes 2 ja artikli 11 lõikes 2 kehtestatud tingimused on täidetud. Seetõttu ei ole võimalik otsustada, kas kehtivate meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa kahju jätkumise või kordumise ja kõnealusel põhjusel tuleks uurimine lõpetada. |
| --- | --- |

(40)

Liidu tootjate vähese koostöö ja representatiivse valimi puudumise tõttu ei olnud komisjonil võimalik hinnata, kas algmääruse artikli 3 lõikes 2 ja artikli 11 lõikes 2 kehtestatud tingimused on täidetud. Seetõttu ei ole võimalik otsustada, kas kehtivate meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa kahju jätkumise või kordumise ja kõnealusel põhjusel tuleks uurimine lõpetada.

| (41) | Eespool toodust järeldub, et vahepealne läbivaatamine ei ole vajalik ja see tuleks samuti lõpetada. |
| --- | --- |

(41)

Eespool toodust järeldub, et vahepealne läbivaatamine ei ole vajalik ja see tuleks samuti lõpetada.

| (42) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada need kaks uurimist lõpetada. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(42)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada need kaks uurimist lõpetada. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (43) | Üks huvitatud isikutest väitis, et kuna on esitatud ettepanek lõpetada läbivaatamine liidu tootjate koostööst keeldumise tõttu, tuleks dumpinguvastased meetmed tühistada tagasiulatuvalt, st alates 30. septembrist 2011 – kuupäevast, mil kehtivad meetmed pidanuksid kõigepealt aeguma. |
| --- | --- |

(43)

Üks huvitatud isikutest väitis, et kuna on esitatud ettepanek lõpetada läbivaatamine liidu tootjate koostööst keeldumise tõttu, tuleks dumpinguvastased meetmed tühistada tagasiulatuvalt, st alates 30. septembrist 2011 – kuupäevast, mil kehtivad meetmed pidanuksid kõigepealt aeguma.

| (44) | Sellest lähtuvalt peab meenutama, et vastavalt algmäärusele esitasid läbivaatamise taotluse need liidu tootjad, kelle toodang moodustab rohkem kui 30 % liidu kogutoodangust. Peale selle on algmääruse artikli 11 lõikes 2 selgelt sätestatud, et enne läbivaatamise tulemuste selgumist jäävad jõusse kehtivad meetmed. Põhjenduses 40 nimetatud tulemused ei mõjutanud siiski läbivaatamise algatamise seaduslikkust, mis tähendab, et artikli 11 lõike 2 sätteid, mille kohaselt jäävad enne läbivaatamise tulemuste selgumist jõusse kehtivad meetmed, tuleb jätkuvalt kohaldada. Seepärast tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(44)

Sellest lähtuvalt peab meenutama, et vastavalt algmäärusele esitasid läbivaatamise taotluse need liidu tootjad, kelle toodang moodustab rohkem kui 30 % liidu kogutoodangust. Peale selle on algmääruse artikli 11 lõikes 2 selgelt sätestatud, et enne läbivaatamise tulemuste selgumist jäävad jõusse kehtivad meetmed. Põhjenduses 40 nimetatud tulemused ei mõjutanud siiski läbivaatamise algatamise seaduslikkust, mis tähendab, et artikli 11 lõike 2 sätteid, mille kohaselt jäävad enne läbivaatamise tulemuste selgumist jõusse kehtivad meetmed, tuleb jätkuvalt kohaldada. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

| (45) | Mitmed liidu tootjad reageerisid teatavakstegemisele, väites, et võtavad esitatud kaebused tagasi. Võttes arvesse, et teised liidu tootjad jäid oma seisukoha juurde, ja arvestades asjaolu, et põhjenduses 5 kirjeldatud kehtivad nõuded olid kõnealuse uurimise algatamise ajal täidetud, ei mõjuta see menetlust. |
| --- | --- |

(45)

Mitmed liidu tootjad reageerisid teatavakstegemisele, väites, et võtavad esitatud kaebused tagasi. Võttes arvesse, et teised liidu tootjad jäid oma seisukoha juurde, ja arvestades asjaolu, et põhjenduses 5 kirjeldatud kehtivad nõuded olid kõnealuse uurimise algatamise ajal täidetud, ei mõjuta see menetlust.

| (46) | Sellest lähtuvalt ei andnud ükski esitatud märkus põhjust muuta eespool nimetatud järeldusi. Seetõttu jõuti järeldusele, et Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit teatud kilekottide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus tuleb lõpetada ja meetmed tühistada. Sellest tulenevalt tuleb põhjenduses 3 nimetatud jätkuv vahepealne läbivaatamine lõpetada samal ajal kui kõnealune aegumise läbivaatamine, |
| --- | --- |

(46)

Sellest lähtuvalt ei andnud ükski esitatud märkus põhjust muuta eespool nimetatud järeldusi. Seetõttu jõuti järeldusele, et Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit teatud kilekottide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus tuleb lõpetada ja meetmed tühistada. Sellest tulenevalt tuleb põhjenduses 3 nimetatud jätkuv vahepealne läbivaatamine lõpetada samal ajal kui kõnealune aegumise läbivaatamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Dumpinguvastased meetmed praegu CN-koodide ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 ja ex 3923 29 90 alla kuuluvate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit teatud kilekottide impordi suhtes tunnistatakse seega kehtetuks ning seda importi käsitlev menetlus lõpetatakse.

Artikkel 2

Praegu CN-koodide ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 ja ex 3923 29 90 alla kuuluvate Hiina Rahvavabariigist pärit teatud kilekottide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3, on seega lõpetatud.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 270, 29.9.2006, lk 4.

2

(3)  ELT L 304, 22.11.2007, lk 5.

3

(4)  ELT L 76, 19.3.2008, lk 8.

4

(5)  ELT L 67, 12.3.2009, lk 5.

5

(6)  ELT L 131, 18.5.2011, lk 2.

6

(7)  ELT L 131, 18.5.2011, lk 10.

7

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 628/2012,

6. juuli 2012,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 189, 29.6.2011, lk 33.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

SAKSAMAA

Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut (KGT)

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 629/2012,

6. juuli 2012,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Nostrano Valtrompia” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Nostrano Valtrompia” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Nostrano Valtrompia” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 304, 15.10.2011, lk 15.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.3.   Juust

ITAALIA

Nostrano Valtrompia (KPN)

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 630/2012,

12. juuli 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 692/2008 seoses vesinikul ning vesiniku ja maagaasi segude kütusel töötavate mootorsõidukite tüübikinnituse nõuetega heitkoguste osas ning seoses paigaldatud elektrijõuallikaga sõidukeid käsitleva eriteabe lisamisega EÜ tüübikinnituse teabedokumenti

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (1) eriti selle artikli 5 lõike 3 punkte a, f ja i,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Keskkonnahoidlikke ja energiatõhusaid sõidukeid käsitlev Euroopa strateegia” (2) tunnistatakse, et on olemas suur valik tehnoloogiaid, millega on tõenäoliselt võimalik aidata märkimisväärselt kaasa Euroopa 2020. aasta prioriteetsete sihtide saavutamisse, milleks on teadmistel ja innovatsioonil põhineva majanduse (arukas majanduskasv) arendamine ning ressursisäästlikuma, rohelisema ja konkurentsivõimelisema majanduse (jätkusuutlik majanduskasv) edendamine. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Keskkonnahoidlikke ja energiatõhusaid sõidukeid käsitlev Euroopa strateegia” (2) tunnistatakse, et on olemas suur valik tehnoloogiaid, millega on tõenäoliselt võimalik aidata märkimisväärselt kaasa Euroopa 2020. aasta prioriteetsete sihtide saavutamisse, milleks on teadmistel ja innovatsioonil põhineva majanduse (arukas majanduskasv) arendamine ning ressursisäästlikuma, rohelisema ja konkurentsivõimelisema majanduse (jätkusuutlik majanduskasv) edendamine.

| (2) | Lühiajalises ja keskpikas perspektiivis jäävad sisepõlemismootorid maanteesõidukite puhul tõenäoliselt ülekaalu. Seepärast saaks hõlbustada sujuvat üleminekut sisepõlemismootoritelt teistsugustele jõuallikatele, mis põhinevad elektril (elektripatarei, kütuseelement), kohandades sisepõlemismootorid puhaste kütustega, nagu vesinik või vesiniku ja maagaasi segud. |
| --- | --- |

(2)

Lühiajalises ja keskpikas perspektiivis jäävad sisepõlemismootorid maanteesõidukite puhul tõenäoliselt ülekaalu. Seepärast saaks hõlbustada sujuvat üleminekut sisepõlemismootoritelt teistsugustele jõuallikatele, mis põhinevad elektril (elektripatarei, kütuseelement), kohandades sisepõlemismootorid puhaste kütustega, nagu vesinik või vesiniku ja maagaasi segud.

| (3) | Kuna jõuallikate tehnoloogiaga seotud tulevik on ebakindel ja on tõenäoline, et uued tehnoloogiad katavad üha suureneva turuosa, on vaja kohandada Euroopa olemasolevaid tüübikinnituse õigusakte nende tehnoloogiatega. |
| --- | --- |

(3)

Kuna jõuallikate tehnoloogiaga seotud tulevik on ebakindel ja on tõenäoline, et uued tehnoloogiad katavad üha suureneva turuosa, on vaja kohandada Euroopa olemasolevaid tüübikinnituse õigusakte nende tehnoloogiatega.

| (4) | Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (3) ei kuulu vesinik ning vesiniku ja maagaasi segud asjaomaste kütuste tüüpide hulka. Seepärast oleks asjakohane kõnealuse määrusega kehtestatud tüübikinnitusmenetlust laiendada, et hõlmata kõnealused kütused. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (3) ei kuulu vesinik ning vesiniku ja maagaasi segud asjaomaste kütuste tüüpide hulka. Seepärast oleks asjakohane kõnealuse määrusega kehtestatud tüübikinnitusmenetlust laiendada, et hõlmata kõnealused kütused.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 79/2009, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ, (4) kehtestati mootorsõidukite tüübikinnituse ohutusnõuded seoses vesiniku kasutamisega mootorikütusena. Samuti tuleb saavutada keskkonnakaitse, kuna sisepõlemismootori kütusena kasutatud vesinikust tulenevad lämmastikoksiidi heitkogused võivad avaldada keskkonnale mõju. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 79/2009, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ, (4) kehtestati mootorsõidukite tüübikinnituse ohutusnõuded seoses vesiniku kasutamisega mootorikütusena. Samuti tuleb saavutada keskkonnakaitse, kuna sisepõlemismootori kütusena kasutatud vesinikust tulenevad lämmastikoksiidi heitkogused võivad avaldada keskkonnale mõju.

| (6) | Vesiniku ja maagaasi segud eraldavad atmosfääri teatava hulga saasteaineid, peamiselt süsivesinikke, süsinikmonooksiide, lämmastikoksiide ja tahkeid osakesi; neid heitkoguseid tuleb käsitleda. |
| --- | --- |

(6)

Vesiniku ja maagaasi segud eraldavad atmosfääri teatava hulga saasteaineid, peamiselt süsivesinikke, süsinikmonooksiide, lämmastikoksiide ja tahkeid osakesi; neid heitkoguseid tuleb käsitleda.

| (7) | Erinevad valemid ja näitajad, mida kasutatakse heitkoguste määramise katsete tulemuste kindlaksmääramiseks, tuleks kohandada sisepõlemismootorites kasutatava vesiniku ning vesiniku ja maagaasi segude konkreetsete juhtude jaoks, sest need valemid ja näitajad on tugevalt sõltuvad kasutatud kütuse liigist ja omadustest. |
| --- | --- |

(7)

Erinevad valemid ja näitajad, mida kasutatakse heitkoguste määramise katsete tulemuste kindlaksmääramiseks, tuleks kohandada sisepõlemismootorites kasutatava vesiniku ning vesiniku ja maagaasi segude konkreetsete juhtude jaoks, sest need valemid ja näitajad on tugevalt sõltuvad kasutatud kütuse liigist ja omadustest.

| (8) | Dokumente, mille tootja esitab riiklikule tüübikinnitusasutustele, tuleks ajakohastada nii, et need sisaldavad olulist teavet vesinikku või vesiniku ja maagaasi segusid kasutavate sõidukite ja elektrisõidukite kohta. |
| --- | --- |

(8)

Dokumente, mille tootja esitab riiklikule tüübikinnitusasutustele, tuleks ajakohastada nii, et need sisaldavad olulist teavet vesinikku või vesiniku ja maagaasi segusid kasutavate sõidukite ja elektrisõidukite kohta.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 692/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 692/2008 vastavalt muuta.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 692/2008 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  (a) | punkt 16 asendatakse järgmisega:
  „16.   „Hübriidelektrisõiduk”– sõiduk (sealhulgas sõidukid, mis saavad energiat tarbitavast kütusest vaid elektrilise energia-/voolusalvestusseadme uuesti laadimiseks), mis mehaaniliseks käitamiseks tarbib energiat kummastki allpool nimetatud salvestatud energia/toite allikast, mis on sõidukile paigaldatud:






  a) | tarbitav kütus; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

(a)

punkt 16 asendatakse järgmisega:

„16.   „Hübriidelektrisõiduk”– sõiduk (sealhulgas sõidukid, mis saavad energiat tarbitavast kütusest vaid elektrilise energia-/voolusalvestusseadme uuesti laadimiseks), mis mehaaniliseks käitamiseks tarbib energiat kummastki allpool nimetatud salvestatud energia/toite allikast, mis on sõidukile paigaldatud:

a)

tarbitav kütus;

| b) | aku, kondensaator, hooratas/generaator või muu elektri-/mehaanilise energia salvesti;” |
| --- | --- |

b)

aku, kondensaator, hooratas/generaator või muu elektri-/mehaanilise energia salvesti;”

| (b) | lisatakse järgmised punktid:
  „33.   „elektrijõuallikas”– süsteem, mis koosneb ühest või mitmest elektrienergiasalvestist, ühest või mitmest võimsuse jaotust reguleerivast seadmest ja ühest või mitmest elektriseadmest, mis muundab salvestatud elektrienergia ratastele ülekantavaks, sõiduki käitamiseks vajalikuks mehaaniliseks energiaks;
  34.   „elektrisõiduk”– sõiduk, mida käitatakse ainult elektrijõuallikaga;
  35.   „vesiniku ja maagaasi segu kasutav segakütuseline sõiduk”– segakütuseline sõiduk, mis saab liikuda vesiniku ja maagaasi/biometaani erinevatel segudel;
  36.   „vesinikkütuseelemendiga sõiduk”– sõiduk, mida käitatakse vesinikkütuseelemendiga, mis muundab vesinikust saadava keemilise energia sõiduki käitamisel kasutatavaks elektrienergiaks”. |
| --- | --- |

(b)

lisatakse järgmised punktid:

„33.   „elektrijõuallikas”– süsteem, mis koosneb ühest või mitmest elektrienergiasalvestist, ühest või mitmest võimsuse jaotust reguleerivast seadmest ja ühest või mitmest elektriseadmest, mis muundab salvestatud elektrienergia ratastele ülekantavaks, sõiduki käitamiseks vajalikuks mehaaniliseks energiaks;

34.   „elektrisõiduk”– sõiduk, mida käitatakse ainult elektrijõuallikaga;

35.   „vesiniku ja maagaasi segu kasutav segakütuseline sõiduk”– segakütuseline sõiduk, mis saab liikuda vesiniku ja maagaasi/biometaani erinevatel segudel;

36.   „vesinikkütuseelemendiga sõiduk”– sõiduk, mida käitatakse vesinikkütuseelemendiga, mis muundab vesinikust saadava keemilise energia sõiduki käitamisel kasutatavaks elektrienergiaks”.

| 2. | Lisasid muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt. |
| --- | --- |

2.

Lisasid muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

1

(2)  KOM(2010) 186 lõplik

2

(3)  ELT L 199, 28.7.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 35, 4.2.2009, lk 32.

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 692/2008 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa muudetakse järgmiselt:






  (a) | punkt 1.1 asendatakse järgmisega:
  1.1.   Lisanõuded ühekütuseliste ja kahekütuseliste gaaskütusega sõidukite ning vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite kohta” |
| --- | --- | --- |

1.

I lisa muudetakse järgmiselt:

(a)

punkt 1.1 asendatakse järgmisega:

1.1.   Lisanõuded ühekütuseliste ja kahekütuseliste gaaskütusega sõidukite ning vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite kohta”

| (b) | Punkt 1.1.1.1 asendatakse järgmisega:
  „1.1.1.1.   „tüüpkond”– veeldatud naftagaasi, maagaasi/biometaani või vesiniku ja maagaasi segusid kütusena kasutavate sõidukitüüpide rühm, mis määratakse kindlaks algsõiduki põhjal;” |
| --- | --- |

(b)

Punkt 1.1.1.1 asendatakse järgmisega:

„1.1.1.1.   „tüüpkond”– veeldatud naftagaasi, maagaasi/biometaani või vesiniku ja maagaasi segusid kütusena kasutavate sõidukitüüpide rühm, mis määratakse kindlaks algsõiduki põhjal;”

| (c) | punkt 1.1.2 asendatakse järgmisega:
  1.1.2.   Veeldatud naftagaasil, maagaas-/biometaankütusel või vesiniku ja maagaasi segudel töötavatele sõidukitele antakse EÜ tüübikinnitus juhul, kui on täidetud järgmised nõuded.”; |
| --- | --- |

(c)

punkt 1.1.2 asendatakse järgmisega:

1.1.2.   Veeldatud naftagaasil, maagaas-/biometaankütusel või vesiniku ja maagaasi segudel töötavatele sõidukitele antakse EÜ tüübikinnitus juhul, kui on täidetud järgmised nõuded.”;

| (d) | Punktile 1.1.2.1 lisatakse järgmine lõik:
  „Vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul võib koostis segus varieeruda 0 % vesinikust kuni vesiniku maksimaalse protsendimäärani, mille täpsustab tootja. Algsõiduk peab tootja täpsustatud vahemiku piires suutma kohanduda kõikide protsendimääradega. Ta peab suutma kohanduda ka kõikide maagaasi/biometaani koostistega, mida võib turul esineda, olenemata vesiniku protsendist segus.”; |
| --- | --- |

(d)

Punktile 1.1.2.1 lisatakse järgmine lõik:

„Vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul võib koostis segus varieeruda 0 % vesinikust kuni vesiniku maksimaalse protsendimäärani, mille täpsustab tootja. Algsõiduk peab tootja täpsustatud vahemiku piires suutma kohanduda kõikide protsendimääradega. Ta peab suutma kohanduda ka kõikide maagaasi/biometaani koostistega, mida võib turul esineda, olenemata vesiniku protsendist segus.”;

| (e) | punktid 1.1.2.2, 1.1.2.3 ja 1.1.2.4 asendatakse järgmisega:






  „1.1.2.2. | Veeldatud naftagaas- või maagaas-/biometaankütusel töötavate sõidukite puhul katsetatakse algsõidukit 1. tüüpi katses kahe IX lisas sätestatud äärmusliku etalongaaskütusega. Kui maagaasi/biometaani puhul toimub üleminek ühelt kütuselt teisele praktikas lüliti abil, ei kasutata seda lülitit tüübikinnituse ajal.
  Vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul katsetatakse algsõidukit 1. tüüpi katses järgmiste kütusekoostistega:






  — | 100 % H-gaas; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

punktid 1.1.2.2, 1.1.2.3 ja 1.1.2.4 asendatakse järgmisega:

„1.1.2.2.

Veeldatud naftagaas- või maagaas-/biometaankütusel töötavate sõidukite puhul katsetatakse algsõidukit 1. tüüpi katses kahe IX lisas sätestatud äärmusliku etalongaaskütusega. Kui maagaasi/biometaani puhul toimub üleminek ühelt kütuselt teisele praktikas lüliti abil, ei kasutata seda lülitit tüübikinnituse ajal.

Vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul katsetatakse algsõidukit 1. tüüpi katses järgmiste kütusekoostistega:

—

100 % H-gaas;

| — | 100 % L-gaas. |
| --- | --- |

—

100 % L-gaas.

| — | segu, milles on H-gaas ja tootja täpsustatud maksimumprotsent vesinikku. |
| --- | --- |

—

segu, milles on H-gaas ja tootja täpsustatud maksimumprotsent vesinikku.

| — | segu, milles on L-gaas ja tootja täpsustatud maksimumprotsent vesinikku. |
| --- | --- |

—

segu, milles on L-gaas ja tootja täpsustatud maksimumprotsent vesinikku.

| 1.1.2.3. | Sõidukit peetakse nõuetele vastavaks, kui see vastab punktis 1.1.2.2 nimetatud katsetel mõlema samas punktis nimetatud etalonkütuse puhul heitkoguste piirväärtustele. |
| --- | --- |

1.1.2.3.

Sõidukit peetakse nõuetele vastavaks, kui see vastab punktis 1.1.2.2 nimetatud katsetel mõlema samas punktis nimetatud etalonkütuse puhul heitkoguste piirväärtustele.

| 1.1.2.4. | Veeldatud naftagaas- või maagaas-/biometaankütusel töötavate sõidukite puhul määratakse iga saasteaine emissioonitulemuste suhe r järgmiselt:







  Kütuse tüüp | Etalonkütused | r arvutamise valem |
| --- | --- | --- | --- |
| Veeldatud naftagaas | kütus A | |
| kütus B |
| Maagaas/biometaan | kütus G20 | ” |
| kütus G25 |

1.1.2.4.

Veeldatud naftagaas- või maagaas-/biometaankütusel töötavate sõidukite puhul määratakse iga saasteaine emissioonitulemuste suhe r järgmiselt:

Kütuse tüüp

Etalonkütused

r arvutamise valem

Veeldatud naftagaas

kütus A

Formula

kütus B

Maagaas/biometaan

kütus G20

Formula

kütus G25

| (f) | Lisatakse järgmine punkt 1.1.2.5:






  „1.1.2.5. | Vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul määratakse iga saasteaine puhul kaks emissioonitulemuste suhet r1 ja r2 järgmiselt:







  Kütuse tüüp | Etalonkütused | r arvutamise valem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maagaas/biometaan | kütus G20 | |
| kütus G25 |
| Vesiniku ja maagaasi segud | Vesiniku ja G20 segu tootja täpsustatud vesinikuprotsendi maksimummääraga | ” |
| Vesiniku ja G25 segu tootja täpsustatud vesinikuprotsendi maksimummääraga |

(f)

Lisatakse järgmine punkt 1.1.2.5:

„1.1.2.5.

Vesiniku ja maagaasi segu kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul määratakse iga saasteaine puhul kaks emissioonitulemuste suhet r1 ja r2 järgmiselt:

Kütuse tüüp

Etalonkütused

r arvutamise valem

Maagaas/biometaan

kütus G20

Formula

kütus G25

Vesiniku ja maagaasi segud

Vesiniku ja G20 segu tootja täpsustatud vesinikuprotsendi maksimummääraga

Formula

Vesiniku ja G25 segu tootja täpsustatud vesinikuprotsendi maksimummääraga

| (g) | punktis 1.1.3 asendatakse esimene lõik järgmisega:
  „Tüüpkonda kuuluvatele gaasirežiimil töötavatele ühekütuselistele ja kahekütuselistele gaasisõidukitele, mis töötavad maagaas-/biometaankütusel, tüübikinnituse andmiseks tehakse 1. tüüpi katse ühe gaasetalonkütusega. Etalonkütuseks võib olla ükskõik kumb gaasetalonkütus. Sõidukit peetakse nõuetele vastavaks, kui järgmised nõuded on täidetud:”; |
| --- | --- |

(g)

punktis 1.1.3 asendatakse esimene lõik järgmisega:

„Tüüpkonda kuuluvatele gaasirežiimil töötavatele ühekütuselistele ja kahekütuselistele gaasisõidukitele, mis töötavad maagaas-/biometaankütusel, tüübikinnituse andmiseks tehakse 1. tüüpi katse ühe gaasetalonkütusega. Etalonkütuseks võib olla ükskõik kumb gaasetalonkütus. Sõidukit peetakse nõuetele vastavaks, kui järgmised nõuded on täidetud:”;

| (h) | lisatakse järgmine punkt 1.1.4:
  1.1.4.   Tüüpkonda kuuluvatele vesiniku ja maagaasi segusid kasutavate segakütuselistele sõidukitele tüübikinnituse andmiseks tehakse kaks 1. tüüpi katset: esimene katse 100 % kas G20 või G25 kütusega ja teine katse vesiniku ja sama maagaas-/biometaankütusega, mida kasutati esimeses katses ning milles on tootja täpsustatud maksimumprotsent vesinikku.
  Esimese lõigu kohaselt katsetatud sõidukit peetakse nõuetele vastavaks, kui lisaks punkti 1.1.3 alapunktides a, e ja g esitatud nõuetele on täidetud järgmised nõuded:






  a) | kui maagaas-/biometaankütus on etalonkütus G20, korrutatakse iga saasteaine heitetulemus punkti 1.1.2.5 kohaste vastavate teguritega (r1 esimese katse puhul r2 teise katse puhul), kui vastav tegur on > 1; kui vastav tegur on < 1, ei ole korrigeerimist vaja; |
| --- | --- | --- |

(h)

lisatakse järgmine punkt 1.1.4:

1.1.4.   Tüüpkonda kuuluvatele vesiniku ja maagaasi segusid kasutavate segakütuselistele sõidukitele tüübikinnituse andmiseks tehakse kaks 1. tüüpi katset: esimene katse 100 % kas G20 või G25 kütusega ja teine katse vesiniku ja sama maagaas-/biometaankütusega, mida kasutati esimeses katses ning milles on tootja täpsustatud maksimumprotsent vesinikku.

Esimese lõigu kohaselt katsetatud sõidukit peetakse nõuetele vastavaks, kui lisaks punkti 1.1.3 alapunktides a, e ja g esitatud nõuetele on täidetud järgmised nõuded:

a)

kui maagaas-/biometaankütus on etalonkütus G20, korrutatakse iga saasteaine heitetulemus punkti 1.1.2.5 kohaste vastavate teguritega (r1 esimese katse puhul r2 teise katse puhul), kui vastav tegur on > 1; kui vastav tegur on < 1, ei ole korrigeerimist vaja;

| b) | kui maagaas-/biometaankütus on etalonkütus G25, jagatakse iga saasteaine heitetulemus punkti 1.1.2.5 kohaselt arvutatud vastava teguriga (r1 esimese katse puhul r2 teise katse puhul), kui vastav tegur on < 1; kui vastav tegur on > 1, ei ole korrigeerimist vaja; |
| --- | --- |

b)

kui maagaas-/biometaankütus on etalonkütus G25, jagatakse iga saasteaine heitetulemus punkti 1.1.2.5 kohaselt arvutatud vastava teguriga (r1 esimese katse puhul r2 teise katse puhul), kui vastav tegur on < 1; kui vastav tegur on > 1, ei ole korrigeerimist vaja;

| c) | tootja taotluse korral tuleb 1. tüüpi katse teha etalonkütuste nelja võimaliku kombinatsiooniga punkti 1.1.2.5 kohaselt, nii et korrigeerimist ei ole vaja; |
| --- | --- |

c)

tootja taotluse korral tuleb 1. tüüpi katse teha etalonkütuste nelja võimaliku kombinatsiooniga punkti 1.1.2.5 kohaselt, nii et korrigeerimist ei ole vaja;

| d) | kui sama mootoriga tehakse mitu katset, siis arvutatakse kõigepealt etalonkütuse G20 ehk H2G20 ja etalonkütuse G25 ehk H2G25 tulemuste keskmine tootja täpsustatud vesiniku protsendi maksimummääraga; tegurid r1 ja r2 arvutatakse seejärel nende keskmiste tulemuste põhjal.”; |
| --- | --- |

d)

kui sama mootoriga tehakse mitu katset, siis arvutatakse kõigepealt etalonkütuse G20 ehk H2G20 ja etalonkütuse G25 ehk H2G25 tulemuste keskmine tootja täpsustatud vesiniku protsendi maksimummääraga; tegurid r1 ja r2 arvutatakse seejärel nende keskmiste tulemuste põhjal.”;

| (i) | joonis I.2.4 asendatakse järgmisega:
  „Joonis I.2.4


  Tüübikinnituse andmiseks ja laiendamiseks nõutavad katsed



















  Sõidukikategooria | Ottomootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid | Diiselmootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid | Elektrisõidukid | Vesinikkütuseelemendiga sõidukid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühekütuselised | Kahekütuselised (1) | Segakütuselised (1) | Segakütuselised | Ühekütuselised |
| Etalonkütus | Bensiin (E5) | Veeldatud naftagaas | Maagaas/biometaan | Vesinik | Bensiin (E5) | Bensiin (E5) | Bensiin (E5) | Bensiin (E5) | Maagaas/biometaan | Diisel (B5) | Diisel (B5) | — | — |
| Veeldatud naftagaas | Maagaas/biometaan | Vesinik | Etanool (E85) | Vesiniku ja maagaasi segud | Biodiisel |
| Gaasilised saasteained
  (1. tüüpi katse) | Jah | Jah | Jah | Jah (4) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) (4) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah (ainult B5) (2) | Jah | — | — |
| Tahkete osakeste mass ja tahkete osakeste arv
  (1. tüüpi katse) | Jah | — | — | — | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (mõlemad kütused) | — | Jah (ainult B5) (2) | Jah | — | — |
| Heitmed tühikäigul
  (2. tüüpi katse) | Jah | Jah | Jah | — | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (ainult maagaas/biometaan) | — | — | — | — |
| Karteri heitmed
  (3. tüüpi katse) | Jah | Jah | Jah | — | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult maagaas/biometaan) | — | — | — | — |
| Kütuseaurud
  (4. tüüpi katse) | Jah | — | — | — | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | — | — | — | — | — |
| Kulumiskindlus
  (5. tüüpi katse) | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult maagaas/biometaan) | Jah (ainult B5) (2) | Jah | — | — |
| Heitmed madalal temperatuuril
  (6. tüüpi katse) | Jah | — | — | — | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah
  (ainult bensiin) | Jah (3)

  (mõlemad kütused) | — | — | — | — | — |
| Kasutusel olevate sõidukite vastavus | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah (ainult B5) (2) | Jah | — | — |
| Pardadiagnostikasüsteem | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah | — | — |
| CO2 heitmed, kütusekulu, elektrienergia kulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah
  (mõlemad kütused) | Jah (ainult B5) (2) | Jah | Jah | Jah |
| Heitgaasi suitsusus | — | — | — | — | — | — | — | — | — | Jah (ainult B5) (2) | Jah | — | — |

(i)

joonis I.2.4 asendatakse järgmisega:

„Joonis I.2.4

Tüübikinnituse andmiseks ja laiendamiseks nõutavad katsed

Sõidukikategooria

Ottomootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid

Diiselmootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid

Elektrisõidukid

Vesinikkütuseelemendiga sõidukid

Ühekütuselised

Kahekütuselised (1)

Segakütuselised (1)

Segakütuselised

Ühekütuselised

Etalonkütus

Bensiin (E5)

Veeldatud naftagaas

Maagaas/biometaan

Vesinik

Bensiin (E5)

Bensiin (E5)

Bensiin (E5)

Bensiin (E5)

Maagaas/biometaan

Diisel (B5)

Diisel (B5)

—

—

Veeldatud naftagaas

Maagaas/biometaan

Vesinik

Etanool (E85)

Vesiniku ja maagaasi segud

Biodiisel

Gaasilised saasteained

(1. tüüpi katse)

Jah

Jah

Jah

Jah (4)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused) (4)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah (ainult B5) (2)

Jah

—

—

Tahkete osakeste mass ja tahkete osakeste arv

(1. tüüpi katse)

Jah

—

—

—

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(mõlemad kütused)

—

Jah (ainult B5) (2)

Jah

—

—

Heitmed tühikäigul

(2. tüüpi katse)

Jah

Jah

Jah

—

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(ainult maagaas/biometaan)

—

—

—

—

Karteri heitmed

(3. tüüpi katse)

Jah

Jah

Jah

—

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult maagaas/biometaan)

—

—

—

—

Kütuseaurud

(4. tüüpi katse)

Jah

—

—

—

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

—

—

—

—

—

Kulumiskindlus

(5. tüüpi katse)

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult maagaas/biometaan)

Jah (ainult B5) (2)

Jah

—

—

Heitmed madalal temperatuuril

(6. tüüpi katse)

Jah

—

—

—

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah

(ainult bensiin)

Jah (3)

(mõlemad kütused)

—

—

—

—

—

Kasutusel olevate sõidukite vastavus

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah (ainult B5) (2)

Jah

—

—

Pardadiagnostikasüsteem

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

—

—

CO2 heitmed, kütusekulu, elektrienergia kulu ja ühe laadimisega läbitav vahemaa

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah

(mõlemad kütused)

Jah (ainult B5) (2)

Jah

Jah

Jah

Heitgaasi suitsusus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Jah (ainult B5) (2)

Jah

—

—

| (j) | punkt 4.9 asendatakse järgmisega:
  „4.9.   Veeldatud naftagaasi, maagaasi või vesiniku ja maagaasi seguga käitatava sõiduki vastavuskontroll”; |
| --- | --- |

(j)

punkt 4.9 asendatakse järgmisega:

„4.9.   Veeldatud naftagaasi, maagaasi või vesiniku ja maagaasi seguga käitatava sõiduki vastavuskontroll”;

| (k) | punkt 4.9.1 asendatakse järgmisega:
  4.9.1.   Toodangu vastavuse katsed võib teha müügil oleva kütusega, mille C3/C4 suhe veeldatud naftagaasi puhul on etalonkütuste C3/C4 vahemikus, või mille Wobbe indeks maagaasi või vesiniku ja maagaasi segude puhul asub piirvahemiku kahe äärmise etalonkütuse Wobbe indeksite vahemikus. Sel juhul tuleb tüübikinnitusasutusele esitada kütuse analüüs.”; |
| --- | --- |

(k)

punkt 4.9.1 asendatakse järgmisega:

4.9.1.   Toodangu vastavuse katsed võib teha müügil oleva kütusega, mille C3/C4 suhe veeldatud naftagaasi puhul on etalonkütuste C3/C4 vahemikus, või mille Wobbe indeks maagaasi või vesiniku ja maagaasi segude puhul asub piirvahemiku kahe äärmise etalonkütuse Wobbe indeksite vahemikus. Sel juhul tuleb tüübikinnitusasutusele esitada kütuse analüüs.”;

| (l) | 3. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 3.2.2 asendatakse järgmisega:
  „3.2.2.   Kütus”; |
| --- | --- | --- |

(l)

3. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 3.2.2 asendatakse järgmisega:

„3.2.2.   Kütus”;

| ii) | lisatakse punkt 3.2.2.1:
  „3.2.2.1.   Väikesõidukid: diisel/bensiin / veeldatud naftagaas / maagaas või biometaan/etanool (E85) / biodiisel / vesinik / vesiniku ja maagaasi segud (5)
   (6) |
| --- | --- |

ii)

lisatakse punkt 3.2.2.1:

„3.2.2.1.   Väikesõidukid: diisel/bensiin / veeldatud naftagaas / maagaas või biometaan/etanool (E85) / biodiisel / vesinik / vesiniku ja maagaasi segud (5)
   (6)

| iii) | lisatakse järgmised punktid 3.2.18 kuni 3.2.19.4.3:
  „3.2.18.   Vesiniku kütuseseade: jah/ei (7)

  3.2.18.1.   Määruse (EÜ) nr EÜ 79/2009 kohane EÜ tüübikinnituse number: ...
  3.2.18.2.   Mootori elektrooniline juhtseade vesiniku kütuseseadme jaoks
  3.2.18.2.1.   Mark (margid): ...
  3.2.18.2.2.   Tüüp (tüübid): ...
  3.2.18.2.3.   Heitmetega seotud reguleerimisvõimalused: ...
  3.2.18.3.   Lisadokumentatsioon
  3.2.18.3.1.   Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vesinikule või tagasi: ...
  3.2.18.3.2.   Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): ...
  3.2.18.3.3.   Tähistuse joonis: ...
  3.2.19.   Vesiniku ja maagaasi segu kasutav kütuseseade: jah/ei (7)

  3.2.19.1.   Vesiniku protsent kütuses (tootja täpsustatud maksimummäär):
  3.2.19.2.   UN/ECE eeskirja nr 110 (8) kohane EÜ tüübikinnituse number ...
  3.2.19.3.   Mootori elektrooniline juhtseade vesiniku ja maagaasi segu kütuseseadme jaoks
  3.2.19.3.1.   Mark (margid): ...
  3.2.19.3.2.   Tüüp (tüübid): ...
  3.2.19.3.3.   Heitmetega seotud reguleerimisvõimalused: ...
  3.2.19.4.   Lisadokumentatsioon
  3.2.19.4.1.   Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vesiniku ja maagaasi segule või tagasi: ...
  3.2.19.4.2.   Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): ...
  3.2.19.4.3.   Tähistuse joonis: ...; |
| --- | --- |

iii)

lisatakse järgmised punktid 3.2.18 kuni 3.2.19.4.3:

„3.2.18.   Vesiniku kütuseseade: jah/ei (7)

3.2.18.1.   Määruse (EÜ) nr EÜ 79/2009 kohane EÜ tüübikinnituse number: ...

3.2.18.2.   Mootori elektrooniline juhtseade vesiniku kütuseseadme jaoks

3.2.18.2.1.   Mark (margid): ...

3.2.18.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.18.2.3.   Heitmetega seotud reguleerimisvõimalused: ...

3.2.18.3.   Lisadokumentatsioon

3.2.18.3.1.   Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vesinikule või tagasi: ...

3.2.18.3.2.   Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): ...

3.2.18.3.3.   Tähistuse joonis: ...

3.2.19.   Vesiniku ja maagaasi segu kasutav kütuseseade: jah/ei (7)

3.2.19.1.   Vesiniku protsent kütuses (tootja täpsustatud maksimummäär):

3.2.19.2.   UN/ECE eeskirja nr 110 (8) kohane EÜ tüübikinnituse number ...

3.2.19.3.   Mootori elektrooniline juhtseade vesiniku ja maagaasi segu kütuseseadme jaoks

3.2.19.3.1.   Mark (margid): ...

3.2.19.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.19.3.3.   Heitmetega seotud reguleerimisvõimalused: ...

3.2.19.4.   Lisadokumentatsioon

3.2.19.4.1.   Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt vesiniku ja maagaasi segule või tagasi: ...

3.2.19.4.2.   Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): ...

3.2.19.4.3.   Tähistuse joonis: ...;

| iv) | Lisatakse järgmised punktid 3.3. kuni 3.3.2.4.:
  „3.3.   Elektrimootor
  3.3.1.   Tüüp (mähis, ergutusvool): ...
  3.3.1.1.   Maksimaalne tunnivõimsus: ... KW
  3.3.1.2.   Talitluspinge: ... V
  3.3.2.   Aku
  3.3.2.1.   Elementide arv: ...
  3.3.2.2.   Mass: ... kg
  3.3.2.3.   Maht: ... Ah (ampertund)
  3.3.2.4.   Asukoht: ...”; |
| --- | --- |

iv)

Lisatakse järgmised punktid 3.3. kuni 3.3.2.4.:

„3.3.   Elektrimootor

3.3.1.   Tüüp (mähis, ergutusvool): ...

3.3.1.1.   Maksimaalne tunnivõimsus: ... KW

3.3.1.2.   Talitluspinge: ... V

3.3.2.   Aku

3.3.2.1.   Elementide arv: ...

3.3.2.2.   Mass: ... kg

3.3.2.3.   Maht: ... Ah (ampertund)

3.3.2.4.   Asukoht: ...”;

| v) | 3. liite punkt 3.4.8. asendatakse järgmisega:
  3.4.8.   Sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa ... ... km (UN/ECE eeskirja nr 101 lisa 9 kohaselt) (9) |
| --- | --- |

v)

3. liite punkt 3.4.8. asendatakse järgmisega:

3.4.8.   Sõiduki ühe laadimisega läbitav vahemaa ... ... km (UN/ECE eeskirja nr 101 lisa 9 kohaselt) (9)

| vi) | Punktid 3.5.2.1. kuni 3.5.2.3. asendatakse järgmisega:
  3.5.2.1.   Kütusekulu (linnasõit) ... l/100 km või m3/100 km või kg/100 km (10)

  3.5.2.2.   Kütusekulu (linnaväline sõit) ... l/100 km või m3/100 km või kg/100 km (10)

  3.5.2.3.   Kütusekulu (kombineeritult) ... l/100 km või m3/100 km või kg/100 km (10); |
| --- | --- |

vi)

Punktid 3.5.2.1. kuni 3.5.2.3. asendatakse järgmisega:

3.5.2.1.   Kütusekulu (linnasõit) ... l/100 km või m3/100 km või kg/100 km (10)

3.5.2.2.   Kütusekulu (linnaväline sõit) ... l/100 km või m3/100 km või kg/100 km (10)

3.5.2.3.   Kütusekulu (kombineeritult) ... l/100 km või m3/100 km või kg/100 km (10);

| vii) | lisatakse järgmised punktid 3.5.3 kuni 3.5.4.3:
  3.5.3   Elektrienergia kulu elektrisõidukite puhul ... Wh/km
  3.5.4.   Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergia kulu
  3.5.4.1.   Elektrienergia kulu (tingimus A, kombineeritud) ... Wh/km
  3.5.4.2.   Elektrienergia kulu (tingimus B, kombineeritud) ... Wh/km
  3.5.4.3.   Elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritud) ... Wh/km”; |
| --- | --- |

vii)

lisatakse järgmised punktid 3.5.3 kuni 3.5.4.3:

3.5.3   Elektrienergia kulu elektrisõidukite puhul ... Wh/km

3.5.4.   Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergia kulu

3.5.4.1.   Elektrienergia kulu (tingimus A, kombineeritud) ... Wh/km

3.5.4.2.   Elektrienergia kulu (tingimus B, kombineeritud) ... Wh/km

3.5.4.3.   Elektrienergia kulu (kaalutud, kombineeritud) ... Wh/km”;

| 2. | III lisa muudetakse järgmiselt:






  (a) | Punkt 3.3. asendatakse järgmisega:
  3.3.   Punktis 4.3.1.1. nimetatud heitgaaside alla kuuluvad metaan, vesi ja vesinik:

  „...(HFID). Analüsaator kalibreeritakse gaasilise propaaniga, mille kogust väljendatakse süsinikuaatomite (C1) ekvivalendina.
  Metaani (CH4) analüüs:
  kasutada tuleb kas gaasikromatograafi koos leekionisatsioonidetektori (FID) tüüpi analüsaatoriga või leekionisatsioonidetektori (FID) tüüpi analüsaatorit, milles eraldajaks ei ole metaan ning mis on kalibreeritud gaasilise metaaniga, väljendatuna süsinikuaatomite ekvivalendina (C1).
  Vee (H2O) analüüs:
  kasutatakse hajumisvabal infrapunaspektromeetrial (NDIR) põhinevat analüsaatorit. NDIR kalibreeritakse kas veeauru või propüleeniga (C3H6). Kui NDIR kalibreeritakse veeauruga, tagatakse et torudes ja ühendustes ei saaks kalibreerimisprotsessi vältel esineda vee kondenseerumist. Kui NDIR kalibreeritakse prpüleeniga, esitab analüsaatori valmistaja teabe propüleeni kontentratsiooni konventeerimise kohta sellele vastavaks veeauru kontsentratsiooniks. Analüsaatori valmistaja kontrollib regulaarselt ja vähemalt kord aastas konversiooni väärtusi.
  Vesiniku (H2) analüüs:
  Sektor-tüüpi massispektromeetrial põhinev analüsaator, kalibreeritud vesinikuga.
  Lämmastikoksiid (NOx)...” ”; |
| --- | --- | --- |

2.

III lisa muudetakse järgmiselt:

(a)

Punkt 3.3. asendatakse järgmisega:

3.3.   Punktis 4.3.1.1. nimetatud heitgaaside alla kuuluvad metaan, vesi ja vesinik:

„...(HFID). Analüsaator kalibreeritakse gaasilise propaaniga, mille kogust väljendatakse süsinikuaatomite (C1) ekvivalendina.

Metaani (CH4) analüüs:

kasutada tuleb kas gaasikromatograafi koos leekionisatsioonidetektori (FID) tüüpi analüsaatoriga või leekionisatsioonidetektori (FID) tüüpi analüsaatorit, milles eraldajaks ei ole metaan ning mis on kalibreeritud gaasilise metaaniga, väljendatuna süsinikuaatomite ekvivalendina (C1).

Vee (H2O) analüüs:

kasutatakse hajumisvabal infrapunaspektromeetrial (NDIR) põhinevat analüsaatorit. NDIR kalibreeritakse kas veeauru või propüleeniga (C3H6). Kui NDIR kalibreeritakse veeauruga, tagatakse et torudes ja ühendustes ei saaks kalibreerimisprotsessi vältel esineda vee kondenseerumist. Kui NDIR kalibreeritakse prpüleeniga, esitab analüsaatori valmistaja teabe propüleeni kontentratsiooni konventeerimise kohta sellele vastavaks veeauru kontsentratsiooniks. Analüsaatori valmistaja kontrollib regulaarselt ja vähemalt kord aastas konversiooni väärtusi.

Vesiniku (H2) analüüs:

Sektor-tüüpi massispektromeetrial põhinev analüsaator, kalibreeritud vesinikuga.

Lämmastikoksiid (NOx)...” ”;

| (b) | Lisatakse järgmine punkt 3.3.a.:
  3.3.a.   Punktis 4.5.1. nimetatud puhtad gaasid sisaldavad propüleeni:

  „...propaan: (minimaalne puhtus 99,5 %).
  propüleen: (minimaalne puhtus 99,5 %).” ”; |
| --- | --- |

(b)

Lisatakse järgmine punkt 3.3.a.:

3.3.a.   Punktis 4.5.1. nimetatud puhtad gaasid sisaldavad propüleeni:

„...propaan: (minimaalne puhtus 99,5 %).

propüleen: (minimaalne puhtus 99,5 %).” ”;

| (c) | punktile 3.4 lisatakse järgmine tekst:
  „Vesiniku ja maagaasi segude puhul g/l
  kus A on maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides”; |
| --- | --- |

(c)

punktile 3.4 lisatakse järgmine tekst:

„Vesiniku ja maagaasi segude puhul Formula g/l

kus A on maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides”;

| (d) | punkt 3.8 asendatakse järgmisega:
  3.8.   4. lisa 8. liite punkti 1.3 teist lõiku tuleb mõista järgmiselt:
  „...Lahjendustegur arvutatakse järgmiselt: | kõikide etalonkütuste puhul, välja arvatud vesinik |
| --- | --- | --- |

(d)

punkt 3.8 asendatakse järgmisega:

3.8.   4. lisa 8. liite punkti 1.3 teist lõiku tuleb mõista järgmiselt:

„...Lahjendustegur arvutatakse järgmiselt:

kõikide etalonkütuste puhul, välja arvatud vesinik

Formula

| | Kütusekoostise CxHyOz puhul on üldvalem: |
| --- | --- |

Kütusekoostise CxHyOz puhul on üldvalem:

Formula

| | Konkreetselt vesiniku ja maagaasi segude puhul on valem: |
| --- | --- |

Konkreetselt vesiniku ja maagaasi segude puhul on valem:

Formula

| | Vesiniku puhul arvutatakse lahjendustegur järgmiselt: |
| --- | --- |

Vesiniku puhul arvutatakse lahjendustegur järgmiselt:

Formula

| | IX lisas sisalduvate etalonkütuste väärtus „X” on järgmine:






  Kütus | X |
| --- | --- | --- |
| Bensiin (E5) | 13,4 |
| Diisel (B5) | 13,5 |
| Veeldatud naftagaas | 11,9 |
| Maagaas/biometaan | 9,5 |
| Etanool (E85) | 12,5 |
| Etanool (E75) | 12,7 |
| Vesinik | 35,03 |

IX lisas sisalduvate etalonkütuste väärtus „X” on järgmine:

Kütus

X

Bensiin (E5)

13,4

Diisel (B5)

13,5

Veeldatud naftagaas

11,9

Maagaas/biometaan

9,5

Etanool (E85)

12,5

Etanool (E75)

12,7

Vesinik

35,03

Nendes valemites:

| CCO2 | = | CO2 kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides, |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | HC kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsiniku ekvivalendina miljondikes (ppm), |
| CCO | = | CO kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna miljondikes (ppm), |
| CH20 | = | H2O kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides, |
| CH20-DA | = | H2O kontsentratsioon lahjendamiseks kasutatud õhus, väljendatuna mahuprotsentides, |
| CH2 | = | vesiniku kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna miljondikes (ppm), |
| A | = | maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides.” ” |

CCO2

CO2

=

CO2 kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides,

2

CHC

HC

=

HC kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna süsiniku ekvivalendina miljondikes (ppm),

CCO

CO

=

CO kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna miljondikes (ppm),

CH20

H20

=

H2O kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna mahuprotsentides,

2

CH20-DA

H20-DA

=

H2O kontsentratsioon lahjendamiseks kasutatud õhus, väljendatuna mahuprotsentides,

2

CH2

H2

=

vesiniku kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjendatud heitgaasis, väljendatuna miljondikes (ppm),

A

=

maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides.” ”

| 3. | IV lisa 1. liite punkti 2.2 esimesse lõiku lisatakse järgmine tekst:






  „— | vesiniku ja maagaasi segu puhul: |
| --- | --- | --- |

3.

IV lisa 1. liite punkti 2.2 esimesse lõiku lisatakse järgmine tekst:

„—

Formula

kus A on maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides.”

| 4. | IX lisa punkti A alapunkti 1 lisatakse järgmine:
  „Tüüp: Vesinik sisepõlemismootorite jaoks









  Omadused | Ühikud | Piirmäärad | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Miinimum | Maksimum |
| Vesiniku puhtus | mool% | 98 | 100 | ISO 14687-1 |
| Süsivesinike üldsisaldus | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687-1 |
| Vesi (11) | μmol/mol | 0 | (12) | ISO 14687-1 |
| Hapnik | μmol/mol | 0 | (12) | ISO 14687-1 |
| Argoon | μmol/mol | 0 | (12) | ISO 14687-1 |
| Lämmastik | μmol/mol | 0 | (12) | ISO 14687-1 |
| CO | μmol/mol | 0 | 1 | ISO 14687-1 |
| Väävel | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-1 |
| Jäävad osakesed (13) | | | | ISO 14687-1 |

4.

IX lisa punkti A alapunkti 1 lisatakse järgmine:

„Tüüp: Vesinik sisepõlemismootorite jaoks

Omadused

Ühikud

Piirmäärad

Katsemeetod

Miinimum

Maksimum

Vesiniku puhtus

mool%

98

100

ISO 14687-1

Süsivesinike üldsisaldus

μmol/mol

0

100

ISO 14687-1

Vesi (11)

11

μmol/mol

0

(12)

12

ISO 14687-1

Hapnik

μmol/mol

0

(12)

12

ISO 14687-1

Argoon

μmol/mol

0

(12)

12

ISO 14687-1

Lämmastik

μmol/mol

0

(12)

12

ISO 14687-1

CO

μmol/mol

0

1

ISO 14687-1

Väävel

μmol/mol

0

2

ISO 14687-1

Jäävad osakesed (13)

13

ISO 14687-1

Tüüp: Vesinik kütuseelemendiga sõidukite jaoks

| Omadused | Ühikud | Piirmäärad | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Miinimum | Maksimum |
| Vesinikkütus (14) | mool% | 99,99 | 100 | ISO 14687-2 |
| Gaaside üldsisaldus (15) | μmol/mol | 0 | 100 | |
| Süsivesinike üldsisaldus | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| Vesi | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Hapnik | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Heelium (He), Lämmastik (N2), Argoon (Ar) | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687-2 |
| CO2 | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| CO | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Väävliühendite üldsisaldus | μmol/mol | 0 | 0,004 | ISO 14687-2 |
| Formaldehüüd (HCHO) | μmol/mol | 0 | 0,01 | ISO 14687-2 |
| Sipelghape (HCOOH) | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Ammoniaak (NH3) | μmol/mol | 0 | 0,1 | ISO 14687-2 |
| Halogeenitud ühendite üldsisaldus | μmol/mol | 0 | 0,05 | ISO 14687-2 |
| Osakeste suurus | μm | 0 | 10 | ISO 14687-2 |
| Osakeste kontsentratsioon | μg/l | 0 | 1 | ISO 14687-2 |

Omadused

Ühikud

Piirmäärad

Katsemeetod

Miinimum

Maksimum

Vesinikkütus (14)

14

mool%

99,99

100

ISO 14687-2

Gaaside üldsisaldus (15)

15

μmol/mol

0

100

Süsivesinike üldsisaldus

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

Vesi

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Hapnik

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Heelium (He), Lämmastik (N2), Argoon (Ar)

2

μmol/mol

0

100

ISO 14687-2

CO2

2

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

CO

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Väävliühendite üldsisaldus

μmol/mol

0

0,004

ISO 14687-2

Formaldehüüd (HCHO)

μmol/mol

0

0,01

ISO 14687-2

Sipelghape (HCOOH)

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Ammoniaak (NH3)

3

μmol/mol

0

0,1

ISO 14687-2

Halogeenitud ühendite üldsisaldus

μmol/mol

0

0,05

ISO 14687-2

Osakeste suurus

μm

0

10

ISO 14687-2

Osakeste kontsentratsioon

μg/l

0

1

ISO 14687-2

„Tüüp: vesiniku ja maagaasi segu

Vesinik- ja maagaas-/biometaankütused, mis moodustavad vesiniku ja maagaasi segu, peavad eraldi vastama käesolevas lisas esitatud vastavatele omadustele.”

| 5. | XII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „CO2 HEITMETE, KÜTUSEKULU, ELEKTRIENERGIAKULU JA ÜHE LAADIMISEGA LÄBITAVA VAHEMAA KINDLAKSMÄÄRAMINE”; |
| --- | --- | --- |

5.

XII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„CO2 HEITMETE, KÜTUSEKULU, ELEKTRIENERGIAKULU JA ÜHE LAADIMISEGA LÄBITAVA VAHEMAA KINDLAKSMÄÄRAMINE”;

| b) | sissejuhatus asendatakse järgmisega:
  „Käesolevas lisas on sätestatud CO2 heitmete, kütusekulu, elektrienergiakulu ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisega seotud nõuded.”; |
| --- | --- |

b)

sissejuhatus asendatakse järgmisega:

„Käesolevas lisas on sätestatud CO2 heitmete, kütusekulu, elektrienergiakulu ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmisega seotud nõuded.”;

| c) | Punkt 3.1. asendatakse järgmisega:
  3.1.   CO2 heitmete, kütusekulu, elektrienergia kulu ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmiseks kasutatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 6.–10. lisas sätestatud tehnilisi nõudeid ja spetsifikatsioone allpool kirjeldatud eranditega.”; |
| --- | --- |

c)

Punkt 3.1. asendatakse järgmisega:

3.1.   CO2 heitmete, kütusekulu, elektrienergia kulu ja ühe laadimisega läbitava vahemaa mõõtmiseks kasutatakse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 101 6.–10. lisas sätestatud tehnilisi nõudeid ja spetsifikatsioone allpool kirjeldatud eranditega.”;

| d) | punkti 1.4.3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  1.4.3.   Kütusekulu väljendatuna liitrites 100 km kohta (bensiini, veeldatud naftagaasi, etanooli (E85) või diislikütuse puhul), kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi/biometaani ning vesiniku ja maagaasi segu puhul) või kilogrammides 100 km kohta (vesiniku puhul) arvutatakse järgmiste valemite abil:”; |
| --- | --- |

d)

punkti 1.4.3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

1.4.3.   Kütusekulu väljendatuna liitrites 100 km kohta (bensiini, veeldatud naftagaasi, etanooli (E85) või diislikütuse puhul), kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi/biometaani ning vesiniku ja maagaasi segu puhul) või kilogrammides 100 km kohta (vesiniku puhul) arvutatakse järgmiste valemite abil:”;

3

| e) | lisatakse järgmised punktid f ja g:






  „f) | vesiniku ja maagaasi segudel töötavad ottomootoriga sõidukid: |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmised punktid f ja g:

„f)

vesiniku ja maagaasi segudel töötavad ottomootoriga sõidukid:

| g) | gaasilisel vesinikul töötavad sõidukid:

  Eelneval kokkuleppel tüübikinnitusasutusega ja sõidukite puhul, mis töötavad kas gaasilisel või vedelal vesinikul, võib tootja valida alternatiivina eespoolsele meetodile kas valemi

  FC = 0,1 · (0,1119 · H
  2
  O + H
  2)
  või meetodi vastavalt standardprotokollidele, nagu näiteks SAE J2572.”; |
| --- | --- |

g)

gaasilisel vesinikul töötavad sõidukid:

Eelneval kokkuleppel tüübikinnitusasutusega ja sõidukite puhul, mis töötavad kas gaasilisel või vedelal vesinikul, võib tootja valida alternatiivina eespoolsele meetodile kas valemi

FC = 0,1 · (0,1119 · H
  2
  O + H
  2)

FC

H

2

O

H

2

või meetodi vastavalt standardprotokollidele, nagu näiteks SAE J2572.”;

SAE J2572.

| f) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Nendes valemites:
  FC= kütusekulu liitrites 100 km kohta (bensiini, etanooli, veeldatud naftagaasi, diisli või biodiisli puhul), kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi ning vesiniku ja maagaasi segude puhul) või kilogrammides 100 km kohta vesiniku puhul;
  HC= mõõdetud süsivesinike heitkogus, g/km
  CO= mõõdetud süsinikmonooksiidi heitkogus, g/km
  CO2= mõõdetud süsinikdioksiidi heitkogus, g/km
  H2O= mõõdetud H2O heitkogus, g/km
  H2= mõõdetud H2 heitkogus, g/km
  A= maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides
  D= katses kasutatud kütuse tihedus.
  Gaasiliste kütuste puhul on D tihedus 15 °C juures.

  d= 1. tüübi katsega katsetatud sõiduki läbitud teoreetiline vahemaa kilomeetrites

  p1
  = rõhk gaaskütuse mahutis enne töötsüklit, Pa

  p2
  = rõhk gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit, Pa

  T1
  = temperatuur gaaskütuse mahutis enne töötsüklit, K

  T2
  = temperatuur gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit, K

  Z1
  = gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p1
  ja temperatuuril T1



  Z2
  = gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p2
  ja temperatuuril T2



  V= gaasilise kütuse mahuti ruumala kuupeetrites
  Kokkusurutavustegur saadakse järgmisest tabelist.
























  T(k)
  p(bar)\ | 33 | 53 | 73 | 93 | 113 | 133 | 153 | 173 | 193 | 213 | 233 | 248 | 263 | 278 | 293 | 308 | 323 | 338 | 353 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | 0,8589 | 0,9651 | 0,9888 | 0,9970 | 1,0004 | 1,0019 | 1,0026 | 1,0029 | 1,0030 | 1,0028 | 1,0035 | 1,0034 | 1,0033 | 1,0032 | 1,0031 | 1,0030 | 1,0029 | 1,0028 | 1,0027 |
| 100 | 1,0508 | 0,9221 | 0,9911 | 1,0422 | 1,0659 | 1,0757 | 1,0788 | 1,0785 | 1,0765 | 1,0705 | 1,0712 | 1,0687 | 1,0663 | 1,0640 | 1,0617 | 1,0595 | 1,0574 | 1,0554 | 1,0535 |
| 200 | 1,8854 | 1,4158 | 1,2779 | 1,2334 | 1,2131 | 1,1990 | 1,1868 | 1,1757 | 1,1653 | 1,1468 | 1,1475 | 1,1413 | 1,1355 | 1,1300 | 1,1249 | 1,1201 | 1,1156 | 1,1113 | 1,1073 |
| 300 | 2,6477 | 1,8906 | 1,6038 | 1,4696 | 1,3951 | 1,3471 | 1,3123 | 1,2851 | 1,2628 | 1,2276 | 1,2282 | 1,2173 | 1,2073 | 1,1982 | 1,1897 | 1,1819 | 1,1747 | 1,1680 | 1,1617 |
| 400 | 3,3652 | 2,3384 | 1,9225 | 1,7107 | 1,5860 | 1,5039 | 1,4453 | 1,4006 | 1,3651 | 1,3111 | 1,3118 | 1,2956 | 1,2811 | 1,2679 | 1,2558 | 1,2448 | 1,2347 | 1,2253 | 1,2166 |
| 500 | 4,0509 | 2,7646 | 2,2292 | 1,9472 | 1,7764 | 1,6623 | 1,5804 | 1,5183 | 1,4693 | 1,3962 | 1,3968 | 1,3752 | 1,3559 | 1,3385 | 1,3227 | 1,3083 | 1,2952 | 1,2830 | 1,2718 |
| 600 | 4,7119 | 3,1739 | 2,5247 | 2,1771 | 1,9633 | 1,8190 | 1,7150 | 1,6361 | 1,5739 | 1,4817 | 1,4823 | 1,4552 | 1,4311 | 1,4094 | 1,3899 | 1,3721 | 1,3559 | 1,3410 | 1,3272 |
| 700 | 5,3519 | 3,5697 | 2,8104 | 2,4003 | 2,1458 | 1,9730 | 1,8479 | 1,7528 | 1,6779 | 1,5669 | 1,5675 | 1,5350 | 1,5062 | 1,4803 | 1,4570 | 1,4358 | 1,4165 | 1,3988 | 1,3826 |
| 800 | 5,9730 | 3,9541 | 3,0877 | 2,6172 | 2,3239 | 2,1238 | 1,9785 | 1,8679 | 1,7807 | 1,6515 | 1,6521 | 1,6143 | 1,5808 | 1,5508 | 1,5237 | 1,4992 | 1,4769 | 1,4565 | 1,4377 |
| 900 | 6,5759 | 4,3287 | 3,3577 | 2,8286 | 2,4978 | 2,2714 | 2,1067 | 1,9811 | 1,8820 | 1,7352 | 1,7358 | 1,6929 | 1,6548 | 1,6207 | 1,5900 | 1,5623 | 1,5370 | 1,5138 | 1,4926 |

f)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Nendes valemites:

FC= kütusekulu liitrites 100 km kohta (bensiini, etanooli, veeldatud naftagaasi, diisli või biodiisli puhul), kuupmeetrites (m3) 100 km kohta (maagaasi ning vesiniku ja maagaasi segude puhul) või kilogrammides 100 km kohta vesiniku puhul;

3

HC= mõõdetud süsivesinike heitkogus, g/km

CO= mõõdetud süsinikmonooksiidi heitkogus, g/km

CO2= mõõdetud süsinikdioksiidi heitkogus, g/km

2

H2O= mõõdetud H2O heitkogus, g/km

2

2

H2= mõõdetud H2 heitkogus, g/km

2

2

A= maagaasi/biometaani sisaldus vesiniku ja maagaasi segus, väljendatuna mahuprotsentides

D= katses kasutatud kütuse tihedus.

Gaasiliste kütuste puhul on D tihedus 15 °C juures.

d= 1. tüübi katsega katsetatud sõiduki läbitud teoreetiline vahemaa kilomeetrites

d

p1
  = rõhk gaaskütuse mahutis enne töötsüklit, Pa

p1

p2
  = rõhk gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit, Pa

p2

T1
  = temperatuur gaaskütuse mahutis enne töötsüklit, K

T1

T2
  = temperatuur gaaskütuse mahutis pärast töötsüklit, K

T2

Z1
  = gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p1
  ja temperatuuril T1

Z1

p1

T1

Z2
  = gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p2
  ja temperatuuril T2

Z2

p2

T2

V= gaasilise kütuse mahuti ruumala kuupeetrites

V

Kokkusurutavustegur saadakse järgmisest tabelist.

T(k)

p(bar)\

33

53

73

93

113

133

153

173

193

213

233

248

263

278

293

308

323

338

353

5

0,8589

0,9651

0,9888

0,9970

1,0004

1,0019

1,0026

1,0029

1,0030

1,0028

1,0035

1,0034

1,0033

1,0032

1,0031

1,0030

1,0029

1,0028

1,0027

100

1,0508

0,9221

0,9911

1,0422

1,0659

1,0757

1,0788

1,0785

1,0765

1,0705

1,0712

1,0687

1,0663

1,0640

1,0617

1,0595

1,0574

1,0554

1,0535

200

1,8854

1,4158

1,2779

1,2334

1,2131

1,1990

1,1868

1,1757

1,1653

1,1468

1,1475

1,1413

1,1355

1,1300

1,1249

1,1201

1,1156

1,1113

1,1073

300

2,6477

1,8906

1,6038

1,4696

1,3951

1,3471

1,3123

1,2851

1,2628

1,2276

1,2282

1,2173

1,2073

1,1982

1,1897

1,1819

1,1747

1,1680

1,1617

400

3,3652

2,3384

1,9225

1,7107

1,5860

1,5039

1,4453

1,4006

1,3651

1,3111

1,3118

1,2956

1,2811

1,2679

1,2558

1,2448

1,2347

1,2253

1,2166

500

4,0509

2,7646

2,2292

1,9472

1,7764

1,6623

1,5804

1,5183

1,4693

1,3962

1,3968

1,3752

1,3559

1,3385

1,3227

1,3083

1,2952

1,2830

1,2718

600

4,7119

3,1739

2,5247

2,1771

1,9633

1,8190

1,7150

1,6361

1,5739

1,4817

1,4823

1,4552

1,4311

1,4094

1,3899

1,3721

1,3559

1,3410

1,3272

700

5,3519

3,5697

2,8104

2,4003

2,1458

1,9730

1,8479

1,7528

1,6779

1,5669

1,5675

1,5350

1,5062

1,4803

1,4570

1,4358

1,4165

1,3988

1,3826

800

5,9730

3,9541

3,0877

2,6172

2,3239

2,1238

1,9785

1,8679

1,7807

1,6515

1,6521

1,6143

1,5808

1,5508

1,5237

1,4992

1,4769

1,4565

1,4377

900

6,5759

4,3287

3,3577

2,8286

2,4978

2,2714

2,1067

1,9811

1,8820

1,7352

1,7358

1,6929

1,6548

1,6207

1,5900

1,5623

1,5370

1,5138

1,4926

Kui p ja T vajalikud sisendväärtused ei ole tabelis märgitud, saadakse kokkusurutavustegur tabelis märgitud kokkusurutavustegurite lineaarinterpoleerimise abil, valides välja need, mis on otsitud väärtusele lähimad.”.

p

T

---

(1)  Kui kahekütuseline ja segakütuseline sõiduk on ühendatud, kohaldatakse mõlemaid katsenõudeid.

1

(2)  Säte on ajutine, biodiisli suhtes tehakse ettepanek lisanõuete kohta hiljem.

2

(3)  Üksnes bensiinikatse enne määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 6 sätestatud kuupäevi. Alates neist kuupäevadest tehakse katse mõlema kütusega. Kasutatakse IX lisa punktis B nimetatud E75 etalonkütust.

3

(4)  Kui sõidukit käitatakse vesinikuga, määratakse kindlaks vaid NOx heitmed”;

4

(5)  Mittevajalik maha tõmmata (võib olla juhtumeid, kus ei ole vaja midagi maha tõmmata, kui sobib rohkem kui üks vastus)

5

(6)  Sõidukeid, mis võivad kütusena kasutada nii bensiini kui gaaskütust, kuid mille bensiinkütusesüsteem on paigaldatud ainult avariikäituseks või käivitamiseks ning mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 liitrit bensiini, käsitatakse katsetamisel ainult gaaskütusel töötavate sõidukitena.”;

6

(7)  Mittevajalik maha tõmmata (võib olla juhtumeid, kus ei ole vaja midagi maha tõmmata, kui sobib rohkem kui üks vastus)

7

(8)  ELT L 72, 14.3.2008, lk 113.”

8

(9)  ELT L 158, 19.6.2007, lk 34.”;

9

(10)  Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks vastus, ei tõmmata midagi maha)”

10

(11)  Ei kondenseerita.

11

(12)  Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kombineeritult: 1900 μmol/mol.

12

(13)  Vesinik ei sisalda tolmu, liiva, mustust, vaike, õli ega muid aineid koguses, millest piisab, et kahjustada tangitava sõiduki (mootori) kütusesüsteemi seadmeid.

13

(14)  Vesinikkütuse indeks määratakse kindlaks, lahutades 100 mooliprotsendist tabelis (gaaside üldsisaldus) loetletud gaasiliste koostisosade (v.a vesinik) üldsisalduse, väljendatuna mooliprotsentides. See on väiksem kõikide tabelis esitatud gaasiliste koostisosade (v.a vesinik) lubatud piirmäärade summast.

14

(15)  Gaaside üldsisalduse väärtus on tabelis loetletud koostisosade (v.a vesinik) väärtuste summa, välja arvatud tahked osakesed.”

15

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 631/2012,

12. juuli 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1295/2008 humala importimise kohta kolmandatest riikidest

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1), eriti selle artikli 192 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1295/2008 (2) I lisas on loetelu nende kolmandate riikide asutustest, kes on pädevad välja andma humala ja humalatoodetega kaasasolevaid tunnistusi asjaomastest riikidest importimise puhul. Kõnealuseid tunnistusi tunnustatakse samaväärsena määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 117 ettenähtud sertifikaadiga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1295/2008 (2) I lisas on loetelu nende kolmandate riikide asutustest, kes on pädevad välja andma humala ja humalatoodetega kaasasolevaid tunnistusi asjaomastest riikidest importimise puhul. Kõnealuseid tunnistusi tunnustatakse samaväärsena määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 117 ettenähtud sertifikaadiga.

| (2) | Argentina teatas esimest korda kahest pädevast asutustest, kes omavad vastavustunnistuse väljaandmise luba. Seepärast tuleks kõnealused asutused lisada määruse (EÜ) nr 1295/2008 I lisas esitatud loetelusse. |
| --- | --- |

(2)

Argentina teatas esimest korda kahest pädevast asutustest, kes omavad vastavustunnistuse väljaandmise luba. Seepärast tuleks kõnealused asutused lisada määruse (EÜ) nr 1295/2008 I lisas esitatud loetelusse.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1295/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1295/2008 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1295/2008 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 45.

2

---

LISA

„I LISA

TUNNISTUSTE VÄLJAANDMISE LUBA OMAVAD ASUTUSED

Humalakäbid CN-kood: ex 1210

Humalapulbrid CN-kood: ex 1210

Humalamahlad ja -ekstraktid CN-kood: 1302 13 00

| Päritoluriik | Pädev asutus | Aadress | Kood | Telefon | Faks | E-post (mittekohustuslik) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (AR) Argentina | Coordinación Regional Temática de Protección Vegetal (CRTPV).
  Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (SENASA)
  Centro Regional Patagonia Norte | Calle 9 de Julio 933. |
| General Roca, Provincia de Río Negro, |
| Cod 8334 |

Päritoluriik

Pädev asutus

Aadress

Kood

Telefon

Faks

E-post (mittekohustuslik)

(AR) Argentina

Coordinación Regional Temática de Protección Vegetal (CRTPV).

Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (SENASA)

Centro Regional Patagonia Norte

Calle 9 de Julio 933.

General Roca, Provincia de Río Negro,

Cod 8334

(54-298)

44 28 594

44 32 190

44 28 594

44 32 190

groca@senasa.gov.ar

cpaulovich@senasa.gov.ar

jesparza@senasa.gov.ar

Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (SENASA)

| Av. Pasco Colon 367 |
| --- |
| Ciudad Aut. de Buenos Aires, |
| C1063ACD |

Av. Pasco Colon 367

Ciudad Aut. de Buenos Aires,

C1063ACD

(54-11)

41 21 50 00

41 21 50 00

webmaster@senasa.gob.ar

cdei@senasa.gob.ar

(AU) Austraalia

Quarantine Tasmania

Quarantine Centre

| 163-169 Main Road, |
| --- |
| Moonah, 7009 |
| Tasmania, |
| Australia |

163-169 Main Road,

Moonah, 7009

Tasmania,

Australia

(61-3)

62 33 33 52

62 34 67 85

(CA) Kanada

Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate, Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada

| Floor 2, West Wing 59, |
| --- |
| Camelot Drive |
| Napean, Ontario, |
| K1A OY9 |

Floor 2, West Wing 59,

Camelot Drive

Napean, Ontario,

K1A OY9

(1-613)

952 80 00

991 56 12

(CH) Šveits

Labor Veritas

| Engimattstrasse 11 |
| --- |
| Postfach 353 |
| CH-8027 Zürich |

Engimattstrasse 11

Postfach 353

CH-8027 Zürich

(41-44)

283 29 30

201 42 49

admin@laborveritas.ch

(CN) Hiina

Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 33 Youyi Road, |
| --- |
| Hexi District |
| Tianjin 300201 |

No. 33 Youyi Road,

Hexi District

Tianjin 300201

(86-22)

28 13 40 78

28 13 40 78

ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 8, Zhaofaxincun |
| --- |
| 2nd Avenue, TEDA |
| Tianjin 300457 |

No. 8, Zhaofaxincun

2nd Avenue, TEDA

Tianjin 300457

(86-22)

662 98-343

662 98-245

zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 12 Erdos Street, |
| --- |
| Saihan District, Huhhot City |
| Inner Mongolia 010020 |

No. 12 Erdos Street,

Saihan District, Huhhot City

Inner Mongolia 010020

(86-471)

434-1943

434-2163

zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China

| No. 116 North Nanhu Road |
| --- |
| Urumqi City |
| Xinjiang 830063 |

No. 116 North Nanhu Road

Urumqi City

Xinjiang 830063

(86-991)

464-0057

464-0050

xjciq_jw@xjciq.gov.cn

(NZ) Uus-Meremaa

Ministry of Agriculture and Forestry

| P.O. Box 2526 |
| --- |
| Wellington 6140 |

P.O. Box 2526

Wellington 6140

(64-4)

894-0100

894 0720

(HR) Horvaatia

Križevci College of Agriculture

| Milislava Demerca 1, |
| --- |
| HR-48260 Križevci |

Milislava Demerca 1,

HR-48260 Križevci

(385-48)

279 198

682 790

ssrecec@vguk.hr

(RS) Serbia

Institut za ratarstvo i povrtarstvo/

Institute of Field and Vegetable Crops

| 21000 Novi Sad |
| --- |
| Maksima Gorkog 30. |

21000 Novi Sad

Maksima Gorkog 30.

(381-21)

780 365

Operaator:

4898 100

780 198

institut@ifvcns.ns.ac.rs

(UA) Ukraina

Productional-Technical Centre (PTZ)

Ukrhmel

| Hlebnaja 27 |
| --- |
| 262028 Zhitomir |

Hlebnaja 27

262028 Zhitomir

(380)

37 21 11

36 73 31

(US) Ameerika Ühendriigid

Washington Department of Agriculture

State Chemical and Hop Lab

| 21 N. 1st Ave. Suite 106 |
| --- |
| Yakima, WA 98902 |

21 N. 1st Ave. Suite 106

Yakima, WA 98902

(1-509)

225 76 26

454 76 99

Idaho Department of Agriculture

Division of Plant Industries

Hop Inspection Lab

| 2270 Old Penitentiary Road |
| --- |
| P.O. Box 790 |
| Boise, ID 83701 |

2270 Old Penitentiary Road

P.O. Box 790

Boise, ID 83701

(1-208)

332 86 20

334 22 83

Oregon Department of Agriculture

Commodity Inspection Division

| 635 Capital Street NE |
| --- |
| Salem, OR 97310-2532 |

635 Capital Street NE

Salem, OR 97310-2532

(1-503)

986 46 20

986 47 37

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC)

Division of Inspection Services

Analytical Chemistry Laboratory

| 3292 Meadowview Road |
| --- |
| Sacramento, CA 95832 |

3292 Meadowview Road

Sacramento, CA 95832

(1-916)

445 00 29 või 262 14 34

262 15 72

USDA, GIPSA, FGIS

| 1100 NW Naito Parkway |
| --- |
| Portland, OR 97209-2818 |

1100 NW Naito Parkway

Portland, OR 97209-2818

(1-503)

326 78 87

326 78 96

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory

| 10383 Nth Ambassador Drive |
| --- |
| Kansas City, MO 64153-1394 |

10383 Nth Ambassador Drive

Kansas City, MO 64153-1394

(1-816)

891 04 01

891 04 78

(ZA) Lõuna-Aafrika Vabariik

CSIR Food Science and Technology

| PO Box 395 |
| --- |
| 0001 Pretoria |

PO Box 395

0001 Pretoria

(27-12)

841 31 72

841 35 94

(ZW) Zimbabwe

Standards Association of Zimbabwe (SAZ)

| Northend Close, |
| --- |
| Northridge Park |
| Borrowdale, |
| P.O. Box 2259 Harare |

Northend Close,

Northridge Park

Borrowdale,

P.O. Box 2259 Harare

(263-4)

88 20 17, 88 20 21, 88 55 11

88 20 20

info@saz.org.zw

saz.org.zw”

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 632/2012,

12. juuli 2012,

millega 174. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 2. juulil 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada viis füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

2. juulil 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada viis füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

Pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmised kanded:

| (a) | „Sobhi Abd Al Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (teiste nimedega a) Sobhi Abdel Aziz Mohamed Gohary Abou Senah, b) Mohamed Atef, c) Sheik Taysir Abdullah, d) Abu Hafs Al Masri, e) Abu Hafs Al Masri El Khabir, f) Taysir). Sünniaeg: 17.1.1958. Sünnikoht: El Behira, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: on tõendatud, et isik suri 2001. aastal Pakistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.1.2001.” |
| --- | --- |

(a)

„Sobhi Abd Al Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (teiste nimedega a) Sobhi Abdel Aziz Mohamed Gohary Abou Senah, b) Mohamed Atef, c) Sheik Taysir Abdullah, d) Abu Hafs Al Masri, e) Abu Hafs Al Masri El Khabir, f) Taysir). Sünniaeg: 17.1.1958. Sünnikoht: El Behira, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: on tõendatud, et isik suri 2001. aastal Pakistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.1.2001.”

| (b) | „Nasr Fahmi Nasr Hassannein (teiste nimedega a) Muhammad Salah, b) Naser Fahmi Naser Hussein). Sünniaeg: 30.10.1962. Sünnikoht: Kairo, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: teadaolevalt surnud. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.10.2001.” |
| --- | --- |

(b)

„Nasr Fahmi Nasr Hassannein (teiste nimedega a) Muhammad Salah, b) Naser Fahmi Naser Hussein). Sünniaeg: 30.10.1962. Sünnikoht: Kairo, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: teadaolevalt surnud. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.10.2001.”

| (c) | „Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (teiste nimedega a) Mustapha Mohamed Ahmed, b) Shaykh Sai’id). Sünniaeg: 27.2.1955. Sünnikoht: El Sharkiya, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: on tõendatud, et isik suri 2010. aasta mais Afganistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.10.2001.” |
| --- | --- |

(c)

„Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (teiste nimedega a) Mustapha Mohamed Ahmed, b) Shaykh Sai’id). Sünniaeg: 27.2.1955. Sünnikoht: El Sharkiya, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: on tõendatud, et isik suri 2010. aasta mais Afganistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.10.2001.”

| (d) | „Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (teiste nimedega a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, b) Al-Namer, Mohammed K.A., c) Mohsen Moussa Metwaly Atwa Dwedar, d) Abdel Rahman, e) Abdul Rahman). Sünniaeg: 19.6.1964. Sünnikoht: Dakahliya, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: on tõendatud, et isik suri 2006. aasta aprillis Pakistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.” |
| --- | --- |

(d)

„Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (teiste nimedega a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, b) Al-Namer, Mohammed K.A., c) Mohsen Moussa Metwaly Atwa Dwedar, d) Abdel Rahman, e) Abdul Rahman). Sünniaeg: 19.6.1964. Sünnikoht: Dakahliya, Egiptus. Kodakondsus: Egiptuse. Muu teave: on tõendatud, et isik suri 2006. aasta aprillis Pakistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.”

| (e) | „Fahid Mohammed Ally Msalaam (teiste nimedega a) Fahid Mohammed Ally, b), Fahad Ally Msalam, c), Fahid Mohammed Ali Msalam, d), Mohammed Ally Msalam, e), Fahid Mohammed Ali Musalaam, f), Fahid Muhamad Ali Salem, g) Fahid Mohammed Aly, h) Ahmed Fahad, i) Ali Fahid Mohammed, j) Fahad Mohammad Ally, k) Fahad Mohammed Ally, l) Fahid Mohamed Ally, m) Msalam Fahad Mohammed Ally, n) Msalam Fahid Mohammad Ally, o) Msalam Fahid Mohammed Ali, p) Msalm Fahid Mohammed Ally, q) Usama Al-Kini, r) Mohammed Ally Mohammed, s) Ally Fahid M). Sünniaeg: 9.4.1976. Sünnikoht: Mombasa, Kenya. Kodakondsus: Kenya. Passi nr: a) A260592 (Kenya pass), b) A056086 (Kenya pass), c) A435712 (Kenya pass), d) A324812 (Kenya pass), e) 356095 (Kenya pass). Riiklik isikukood: 12771069 (Kenya isikutunnistus). Muu teave: a) isa nimi Mohamed Ally. Ema nimi Fauzia Mbarak, b) on tõendatud, et isik suri 1.1.2009 Pakistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.” |
| --- | --- |

(e)

„Fahid Mohammed Ally Msalaam (teiste nimedega a) Fahid Mohammed Ally, b), Fahad Ally Msalam, c), Fahid Mohammed Ali Msalam, d), Mohammed Ally Msalam, e), Fahid Mohammed Ali Musalaam, f), Fahid Muhamad Ali Salem, g) Fahid Mohammed Aly, h) Ahmed Fahad, i) Ali Fahid Mohammed, j) Fahad Mohammad Ally, k) Fahad Mohammed Ally, l) Fahid Mohamed Ally, m) Msalam Fahad Mohammed Ally, n) Msalam Fahid Mohammad Ally, o) Msalam Fahid Mohammed Ali, p) Msalm Fahid Mohammed Ally, q) Usama Al-Kini, r) Mohammed Ally Mohammed, s) Ally Fahid M). Sünniaeg: 9.4.1976. Sünnikoht: Mombasa, Kenya. Kodakondsus: Kenya. Passi nr: a) A260592 (Kenya pass), b) A056086 (Kenya pass), c) A435712 (Kenya pass), d) A324812 (Kenya pass), e) 356095 (Kenya pass). Riiklik isikukood: 12771069 (Kenya isikutunnistus). Muu teave: a) isa nimi Mohamed Ally. Ema nimi Fauzia Mbarak, b) on tõendatud, et isik suri 1.1.2009 Pakistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.”

| (f) | „Sheikh Ahmed Salim Swedan (teiste nimedega a) Ahmed Ally, b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, c) Sheikh Swedan, d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Sheikh Ahmed Salam, j) Ahmed The Tall, k) Bahamad, l) Sheik Bahamad, m) Sheikh Bahamadi, n) Sheikh Bahamad). Tiitel: Šeik. Sünniaeg: 9.4.1960. Sünnikoht: Mombasa, Kenya. Kodakondsus: Kenya. Pass nr: A163012 (Kenya pass). Riiklik isikukood: 8534714 (Kenya isikutunnistus, mis on välja antud 14.11.1996). Muu teave: on tõendatud, et isik suri 1.1.2009 Pakistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.” |
| --- | --- |

(f)

„Sheikh Ahmed Salim Swedan (teiste nimedega a) Ahmed Ally, b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, c) Sheikh Swedan, d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Sheikh Ahmed Salam, j) Ahmed The Tall, k) Bahamad, l) Sheik Bahamad, m) Sheikh Bahamadi, n) Sheikh Bahamad). Tiitel: Šeik. Sünniaeg: 9.4.1960. Sünnikoht: Mombasa, Kenya. Kodakondsus: Kenya. Pass nr: A163012 (Kenya pass). Riiklik isikukood: 8534714 (Kenya isikutunnistus, mis on välja antud 14.11.1996). Muu teave: on tõendatud, et isik suri 1.1.2009 Pakistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.”

| (g) | „Tohir Abdulkhalilovich Yuldashev (teiste nimedega a) Юлдашев Тахир Абдулхалилович b) Yuldashev, Takhir). Sünniaeg: 1967. Sünnikoht: Namangani linn, Usbekistan. Kodakondsus: Usbeki. Muu teave: a) endine Islamic Movement of Uzbekistani juht, b) on tõendatud, et isik suri 2009. aasta augustis Pakistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.” |
| --- | --- |

(g)

„Tohir Abdulkhalilovich Yuldashev (teiste nimedega a) Юлдашев Тахир Абдулхалилович b) Yuldashev, Takhir). Sünniaeg: 1967. Sünnikoht: Namangani linn, Usbekistan. Kodakondsus: Usbeki. Muu teave: a) endine Islamic Movement of Uzbekistani juht, b) on tõendatud, et isik suri 2009. aasta augustis Pakistanis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.”

| (h) | „Abbas Abdi Ali (teise nimega Ali, Abbas Abdi). Muu teave: teadaolevalt suri 2004. aastal. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 9.11.2001.” |
| --- | --- |

(h)

„Abbas Abdi Ali (teise nimega Ali, Abbas Abdi). Muu teave: teadaolevalt suri 2004. aastal. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 9.11.2001.”

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/33

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 633/2012,

12. juuli 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 98,2 |
| ZZ | 98,2 |
| 0805 50 10 | AR | 88,2 |
| BO | 90,5 |
| TR | 53,0 |
| UY | 102,3 |
| ZA | 89,9 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 10 80 | AR | 182,3 |
| BR | 97,8 |
| CA | 169,1 |
| CL | 117,1 |
| CN | 125,2 |
| NZ | 122,9 |
| US | 165,7 |
| UY | 68,3 |
| ZA | 113,2 |
| ZZ | 129,1 |
| 0808 30 90 | AR | 118,6 |
| CL | 120,5 |
| NZ | 179,1 |
| ZA | 115,5 |
| ZZ | 133,4 |
| 0809 10 00 | TR | 184,9 |
| ZZ | 184,9 |
| 0809 29 00 | TR | 357,8 |
| ZZ | 357,8 |
| 0809 30 | TR | 180,5 |
| ZZ | 180,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

98,2

ZZ

98,2

0805 50 10

AR

88,2

BO

90,5

TR

53,0

UY

102,3

ZA

89,9

ZZ

84,8

0808 10 80

AR

182,3

BR

97,8

CA

169,1

CL

117,1

CN

125,2

NZ

122,9

US

165,7

UY

68,3

ZA

113,2

ZZ

129,1

0808 30 90

AR

118,6

CL

120,5

NZ

179,1

ZA

115,5

ZZ

133,4

0809 10 00

TR

184,9

ZZ

184,9

0809 29 00

TR

357,8

ZZ

357,8

0809 30

TR

180,5

ZZ

180,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 634/2012,

12. juuli 2012,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 616/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 616/2012 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

| (3) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2011/2012 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

3

(4)  ELT L 178, 10.7.2012, lk 11.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 13. juulist 2012

| (eurodes) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 12 10 (1) | 43,18 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 43,18 | 1,65 |
| 1701 13 10 (1) | 43,18 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 43,18 | 1,95 |
| 1701 14 10 (1) | 43,18 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 43,18 | 1,95 |
| 1701 91 00 (2) | 53,89 | 1,30 |
| 1701 99 10 (2) | 53,89 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,89 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,54 | 0,20 |

(eurodes)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 12 10 (1)

43,18

0,00

1701 12 90 (1)

43,18

1,65

1701 13 10 (1)

43,18

0,00

1701 13 90 (1)

43,18

1,95

1701 14 10 (1)

43,18

0,00

1701 14 90 (1)

43,18

1,95

1701 91 00 (2)

53,89

1,30

1701 99 10 (2)

53,89

0,00

1701 99 90 (2)

53,89

0,00

1702 90 95 (3)

0,54

0,20

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/37

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

22. juuni 2012,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta

(2012/375/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Iirimaa taotluse alusel andis nõukogu Iirimaale rakendusotsusega 2011/77/EL (2) finantsabi, et toetada tugevat majandus- ja rahandusreformikava („reformikava”), mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Iirimaa, euroala ja liidu finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(1)

Iirimaa taotluse alusel andis nõukogu Iirimaale rakendusotsusega 2011/77/EL (2) finantsabi, et toetada tugevat majandus- ja rahandusreformikava („reformikava”), mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Iirimaa, euroala ja liidu finantsstabiilsus.

| (2) | Kooskõlas rakendusotsuse 2011/77/EL artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga konsulteerides kuuendat korda läbi edusammud, mida Iirimaa ametiasutused on kokkulepitud meetmete rakendamisel teinud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas rakendusotsuse 2011/77/EL artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpangaga konsulteerides kuuendat korda läbi edusammud, mida Iirimaa ametiasutused on kokkulepitud meetmete rakendamisel teinud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju.

| (3) | Iiri ametiasutused esitasid vastavalt reformikavale 2011. aasta septembris parlamendile õigusakti, millega suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Mõnda kavandatud reformi elementi parlament eespool nimetatud kuuenda kvartaalse läbivaatamise lõpuks vastu ei võtnud, eelkõige seoses uute avalikku teenistusse astujate pensioniõigustega, sealhulgas avaliku teenistuse teatavate töötajakategooriate kiirendatud pensionileminek ning pensionide indekseerimine tarbijahindadega, pensionihüvitiste sidumine töötamise ajal saadud keskmise sissetulekuga ja pensioniea sidumine riikliku pensioni pensionieaga. Ametiasutused on lubanud tagada kõnealuste sätete heakskiitmise 2012. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(3)

Iiri ametiasutused esitasid vastavalt reformikavale 2011. aasta septembris parlamendile õigusakti, millega suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Mõnda kavandatud reformi elementi parlament eespool nimetatud kuuenda kvartaalse läbivaatamise lõpuks vastu ei võtnud, eelkõige seoses uute avalikku teenistusse astujate pensioniõigustega, sealhulgas avaliku teenistuse teatavate töötajakategooriate kiirendatud pensionileminek ning pensionide indekseerimine tarbijahindadega, pensionihüvitiste sidumine töötamise ajal saadud keskmise sissetulekuga ja pensioniea sidumine riikliku pensioni pensionieaga. Ametiasutused on lubanud tagada kõnealuste sätete heakskiitmise 2012. aasta lõpuks.

| (4) | Võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve egiidi all tehtavate üle-euroopaliste stressitestide edasilükkamist 2013. aastasse, on asjakohane lükata järgmine stressitest kodumaisele kapitalile kuuluvates Iiri pankades edasi 2013. aastasse. Vahepeal on ametiasutused määranud kindlaks peamised ettevalmistavad töösuunad, mis lõpetatakse 2012. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve egiidi all tehtavate üle-euroopaliste stressitestide edasilükkamist 2013. aastasse, on asjakohane lükata järgmine stressitest kodumaisele kapitalile kuuluvates Iiri pankades edasi 2013. aastasse. Vahepeal on ametiasutused määranud kindlaks peamised ettevalmistavad töösuunad, mis lõpetatakse 2012. aastal.

| (5) | Iiri ametiasutused on määratlenud lisameetmed, mis võetakse 2012. aastal töötuse vähendamiseks ja reformikava eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige astutakse samme, et suurendada tööturu aktiivsust ja koolituspoliitika tõhusust ning vähendada võimalust, et sotsiaalmaksed vähendavad töövõimeliste inimeste soovi asuda tööle, kaitstes samas kõige haavatavamaid. |
| --- | --- |

(5)

Iiri ametiasutused on määratlenud lisameetmed, mis võetakse 2012. aastal töötuse vähendamiseks ja reformikava eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige astutakse samme, et suurendada tööturu aktiivsust ja koolituspoliitika tõhusust ning vähendada võimalust, et sotsiaalmaksed vähendavad töövõimeliste inimeste soovi asuda tööle, kaitstes samas kõige haavatavamaid.

| (6) | Kõnealuseid suundumusi ja kaalutlusi arvesse võttes tuleks muuta rakendusotsust 2011/77/EL, |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuseid suundumusi ja kaalutlusi arvesse võttes tuleks muuta rakendusotsust 2011/77/EL,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2011/77/EL artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

| 1) | lõike 7 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | võetakse vastu õigusakt, millega riikliku pensioni iga tõstetakse 66 aastale 2014. aastal, 67 aastale 2021. aastal ja 68 aastale 2028. aastal, et suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust;”; |
| --- | --- | --- |

1)

lõike 7 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

võetakse vastu õigusakt, millega riikliku pensioni iga tõstetakse 66 aastale 2014. aastal, 67 aastale 2021. aastal ja 68 aastale 2028. aastal, et suurendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust;”;

| 2) | lõikesse 8 lisatakse järgmised punktid:






  „f) | järgmiste töösuundade lõpetamine kodumaisele kapitalile kuuluvates Iiri pankades, kelle tulemuste kohta Iiri ametiasutused annavad aru komisjonile, Euroopa Keskpangale ja Rahvusvahelisele Valuutafondile: i) varade kvaliteedi sõltumatu hindamine, et hinnata agregeeritud ja üksikute laenuportfellide kvaliteeti ning protsesse, millega määratakse ja jälgitakse varade kvaliteeti; ii) probleemsete krediiditehingute läbivaatamine, et hinnata pankade tegevusvõimekust ja probleemse laenuportfelli juhtimist, sealhulgas maksevõlgnevuste juhtimine ning viivislaenude saneerimine ja laenukahjumi vähendamine; iii) andmete terviklikkuse kontrollimine, et hinnata panga andmete usaldusväärsust, ning iv) tulude kirjendamise ja laenude uuendamise projekt, et võrrelda praeguseid tavasid IFRSga ja asjaomaste regulatiivsete suunistega; |
| --- | --- | --- |

2)

lõikesse 8 lisatakse järgmised punktid:

„f)

järgmiste töösuundade lõpetamine kodumaisele kapitalile kuuluvates Iiri pankades, kelle tulemuste kohta Iiri ametiasutused annavad aru komisjonile, Euroopa Keskpangale ja Rahvusvahelisele Valuutafondile: i) varade kvaliteedi sõltumatu hindamine, et hinnata agregeeritud ja üksikute laenuportfellide kvaliteeti ning protsesse, millega määratakse ja jälgitakse varade kvaliteeti; ii) probleemsete krediiditehingute läbivaatamine, et hinnata pankade tegevusvõimekust ja probleemse laenuportfelli juhtimist, sealhulgas maksevõlgnevuste juhtimine ning viivislaenude saneerimine ja laenukahjumi vähendamine; iii) andmete terviklikkuse kontrollimine, et hinnata panga andmete usaldusväärsust, ning iv) tulude kirjendamise ja laenude uuendamise projekt, et võrrelda praeguseid tavasid IFRSga ja asjaomaste regulatiivsete suunistega;

| g) | panga edusammude hindamine viivislaenude saneerimisel; |
| --- | --- |

g)

panga edusammude hindamine viivislaenude saneerimisel;

| h) | komisjonile, Euroopa Keskpangale ja Rahvusvahelisele Valuutafondile hinnangu esitamine meetmete kohta, mis on võetud seoses tööotsijatele mõeldud toetuse saajatega, kes ei osale aktiveerimisintervjuudel; |
| --- | --- |

h)

komisjonile, Euroopa Keskpangale ja Rahvusvahelisele Valuutafondile hinnangu esitamine meetmete kohta, mis on võetud seoses tööotsijatele mõeldud toetuse saajatega, kes ei osale aktiveerimisintervjuudel;

| i) | mitut osakonda hõlmava sellise aruande lõpetamine, milles analüüsitakse võimalusi selliste negatiivsete stiimulite piiramiseks, mis tulenevad sotsiaalmaksete süsteemist ja vähendavad huvi tööle asuda; |
| --- | --- |

i)

mitut osakonda hõlmava sellise aruande lõpetamine, milles analüüsitakse võimalusi selliste negatiivsete stiimulite piiramiseks, mis tulenevad sotsiaalmaksete süsteemist ja vähendavad huvi tööle asuda;

| j) | uue sellise õigusakti vastuvõtmine, millega reformitakse uute avalikku teenistusse astujate pensioniõigusi. See hõlmab avaliku teenistuse teatavate töötajate kiirendatud pensionilemineku läbivaatamist ja pensionide indekseerimist tarbijahindadega. Pensionide aluseks on töötamise ajal saadud keskmine sissetulek. Uute teenistusse astujate pensionilemineku iga seotakse riikliku pensionilemineku eaga.” |
| --- | --- |

j)

uue sellise õigusakti vastuvõtmine, millega reformitakse uute avalikku teenistusse astujate pensioniõigusi. See hõlmab avaliku teenistuse teatavate töötajate kiirendatud pensionilemineku läbivaatamist ja pensionide indekseerimist tarbijahindadega. Pensionide aluseks on töötamise ajal saadud keskmine sissetulek. Uute teenistusse astujate pensionilemineku iga seotakse riikliku pensionilemineku eaga.”

| 3) | Lisatakse järgmine lõige:
  „10.   Iirimaa teeb 2013. aastal vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumile stressitestid nendes pankades, kus hinnati usaldatavusnõuete kohast kapitali 2011. aastal. Stressitestide tegemine on viidud vastavusse Euroopa pangandusasutuse (EBA) testidega ja tuginetakse 2011. aastal tehtud kapitalihindamise tulemustele ja 2012. aasta finantsmeetmete kavale. Stressitestid on ranged ja jätkuvalt lähtutakse usaldusväärsetest laenukahjumi prognoosidest ja läbipaistvuse kõrgest tasemest. Tulemuste avaldamine kattub EBA järgmiste stressitestide toimumise ajaga.” |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine lõige:

„10.   Iirimaa teeb 2013. aastal vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumile stressitestid nendes pankades, kus hinnati usaldatavusnõuete kohast kapitali 2011. aastal. Stressitestide tegemine on viidud vastavusse Euroopa pangandusasutuse (EBA) testidega ja tuginetakse 2011. aastal tehtud kapitalihindamise tulemustele ja 2012. aasta finantsmeetmete kavale. Stressitestid on ranged ja jätkuvalt lähtutakse usaldusväärsetest laenukahjumi prognoosidest ja läbipaistvuse kõrgest tasemest. Tulemuste avaldamine kattub EBA järgmiste stressitestide toimumise ajaga.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaale.

Luxembourg, 22. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 30, 4.2.2011, lk 34.

2

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/39

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. juuli 2012,

Regioonide Komitee Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2012/376/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2006/1014/EÜ (1) ja 2010/29/EÜ (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2006/1014/EÜ (1) ja 2010/29/EÜ (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht María Isabel NIETO FERNÁNDEZi ametiaja lõppemise tõttu, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht María Isabel NIETO FERNÁNDEZi ametiaja lõppemise tõttu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015:

| — | Enrique BARRASA SÁNCHEZ, Director General de Inversiones y Acción Exterior Junta de Extremadura. |
| --- | --- |

—

Enrique BARRASA SÁNCHEZ, Director General de Inversiones y Acción Exterior Junta de Extremadura.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/40 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/40

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. juuli 2012,

Regioonide Komitee Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta

(2012/377/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2006/1014/EÜ (1) ja 2010/29/EÜ (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2006/1014/EÜ (1) ja 2010/29/EÜ (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud üks liikmekoht Nicola BEERi ametiaja lõppemise tõttu, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud üks liikmekoht Nicola BEERi ametiaja lõppemise tõttu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015:

| — | Zsuzsa BREIER, Staatssekretärin für Europaangelegenheiten. |
| --- | --- |

—

Zsuzsa BREIER, Staatssekretärin für Europaangelegenheiten.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/41

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. juuli 2012,

Regioonide Komitee Hispaania asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2012/378/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2006/1014/EÜ (1) ja 2010/29/EÜ (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2006/1014/EÜ (1) ja 2010/29/EÜ (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht Francisco DE LA TORRE PRADO ametiaja lõppemise tõttu, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht Francisco DE LA TORRE PRADO ametiaja lõppemise tõttu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015:

| — | Fernando MARTÍNEZ MAILLO, Presidente de la Diputación de Zamora. |
| --- | --- |

—

Fernando MARTÍNEZ MAILLO, Presidente de la Diputación de Zamora.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 13.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 182/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 182/42

---

ELi-EFTA ÜHISTRANSIIDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 3/2012,

26. juuni 2012,

millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni

(2012/379/EL)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni, (1) eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Horvaatia on väljendanud soovi ühineda 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga („konventsioon”) ning käesoleva konventsiooniga loodud ühiskomitee 19. jaanuari 2012. aasta otsuse alusel on teda kutsutud ühinema. |
| --- | --- |

(1)

Horvaatia on väljendanud soovi ühineda 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga („konventsioon”) ning käesoleva konventsiooniga loodud ühiskomitee 19. jaanuari 2012. aasta otsuse alusel on teda kutsutud ühinema.

| (2) | Seetõttu tuleks konventsiooni õiges järjekorras lisada konventsioonis kasutatud viidete tõlked horvaadi keelde. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks konventsiooni õiges järjekorras lisada konventsioonis kasutatud viidete tõlked horvaadi keelde.

| (3) | Käesoleva otsuse kohaldamine on seotud Horvaatia konventsiooniga ühinemise kuupäevaga. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsuse kohaldamine on seotud Horvaatia konventsiooniga ühinemise kuupäevaga.

| (4) | Et võimaldada trükitud tagatisvormide kasutamist vastavalt kriteeriumidele, mis kehtisid enne Horvaatia konventsiooniga ühinemise kuupäeva, on kehtestatud üleminekuperiood, mille jooksul neid trükitud vorme võib vastavaid kohandusi tehes jätkuvalt kasutada. |
| --- | --- |

(4)

Et võimaldada trükitud tagatisvormide kasutamist vastavalt kriteeriumidele, mis kehtisid enne Horvaatia konventsiooniga ühinemise kuupäeva, on kehtestatud üleminekuperiood, mille jooksul neid trükitud vorme võib vastavaid kohandusi tehes jätkuvalt kasutada.

| (5) | Seepärast tuleks konventsiooni vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks konventsiooni vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühistransiidiprotseduuri konventsiooni III liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

1.   Käesolevat otsust kohaldatakse alates kuupäevast, mil Horvaatia konventsiooniga ühineb.

2.   III liite C1, C2, C3, C4, C5 ja C6 lisades esitatud vormide kasutamist võib hiljemalt kuni käesoleva otsuse kohaldamise kuupäevale järgneva 12. kuu lõpuni jätkata, tehes sinna vajalikke geograafilisi kohandusi ja kohandusi volitatud isiku ametliku asukoha osas.

Brüssel, 26. juuni 2012

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.

1

---

LISA

| 1. | B1 lisa lahtris 51 lisatakse Ühendkuningriigi ja Islandi vahele järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

1.

B1 lisa lahtris 51 lisatakse Ühendkuningriigi ja Islandi vahele järgmine taane:

„—

| 2. | B6 lisa III jaotist muudetakse järgmiselt.






  2.1. | Tabeli „Piiratud kehtivus – 99200” esimeses osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- | --- |

2.

B6 lisa III jaotist muudetakse järgmiselt.

2.1.

Tabeli „Piiratud kehtivus – 99200” esimeses osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.2. | Tabeli „Loobutud – 99201” teises osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.2.

Tabeli „Loobutud – 99201” teises osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.3. | Tabeli „Alternatiivsed tõendid – 99202” kolmandas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.3.

Tabeli „Alternatiivsed tõendid – 99202” kolmandas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.4. | Tabeli „Erinevused: asutus, kuhu kaup esitati ... (nimi ja riik) – 99203” neljandas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.4.

Tabeli „Erinevused: asutus, kuhu kaup esitati ... (nimi ja riik) – 99203” neljandas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.5. | Tabeli „Väljumine ... on aluseks piirangutele ja/või maksudele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr ... – 99204” viiendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.5.

Tabeli „Väljumine ... on aluseks piirangutele ja/või maksudele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr ... – 99204” viiendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.6. | Tabeli „Ettenähtud teekonnast loobutud – 99205” kuuendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.6.

Tabeli „Ettenähtud teekonnast loobutud – 99205” kuuendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.7. | Tabeli „Volitatud kaubasaatja – 99206” seitsmendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.7.

Tabeli „Volitatud kaubasaatja – 99206” seitsmendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.8. | Tabeli „Allkirjanõudest loobutud – 99207” kaheksandas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.8.

Tabeli „Allkirjanõudest loobutud – 99207” kaheksandas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.9. | Tabeli „Üldtagatise kasutamine keelatud – 99208” üheksandas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.9.

Tabeli „Üldtagatise kasutamine keelatud – 99208” üheksandas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.10. | Tabeli „Piiramatu kasutamine – 99209” kümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.10.

Tabeli „Piiramatu kasutamine – 99209” kümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.11. | Tabeli „Välja antud tagasiulatuvalt – 99210” üheteistkümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.11.

Tabeli „Välja antud tagasiulatuvalt – 99210” üheteistkümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.12. | Tabeli „Erinevad – 99211” kaheteistkümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.12.

Tabeli „Erinevad – 99211” kaheteistkümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.13. | Tabeli „Mahtkaup – 99212” kolmeteistkümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.13.

Tabeli „Mahtkaup – 99212” kolmeteistkümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 2.14. | Tabeli „Saatja – 99213” neljateistkümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:


  „— |
| --- | --- |

2.14.

Tabeli „Saatja – 99213” neljateistkümnendas osas lisatakse enne IS järgmine taane:

„—

| 3. | C1 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

  „C1 LISA

  ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR


  TAGATISDOKUMENT


  ÜKSIKTAGATIS

  I.   Käendaja kohustus







  1. | Allakirjutanu (1) ... kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (2) ... tagab käesolevaga solidaarselt ... tagatistolliasutuses kuni ... suuruse summa ulatuses Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (3) kasuks printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest printsipaal, (4) ... võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või vastutavaks saada seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgadega, mida kohaldatakse allpool kirjeldatud kauba suhtes, mis on ühenduse transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril lähtetolliasutusest ...
  sihttolliasutusse ...
  Kauba kirjeldus:
  ... |
| --- | --- | --- |

3.

C1 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

„C1 LISA

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR

TAGATISDOKUMENT

ÜKSIKTAGATIS

I.   Käendaja kohustus

1.

Allakirjutanu (1) ... kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (2) ... tagab käesolevaga solidaarselt ... tagatistolliasutuses kuni ... suuruse summa ulatuses Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (3) kasuks printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest printsipaal, (4) ... võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või vastutavaks saada seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgadega, mida kohaldatakse allpool kirjeldatud kauba suhtes, mis on ühenduse transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril lähtetolliasutusest ...

sihttolliasutusse ...

Kauba kirjeldus:

...

| 2. | Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõppemise kohta.
  Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga. |
| --- | --- |

2.

Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõppemise kohta.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

| 3. | Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitvedudest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

3.

Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitvedudest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.

| 4. | Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (5) kõikides punktis 1 loetletud riikides:






  Riik | Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |
| --- | --- | --- |
| ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... | ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |

4.

Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (5) kõikides punktis 1 loetletud riikides:

Riik

Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

Koht ... kuupäev ...

...

[Allkiri] (6)

II.   Tagatistolliasutuse aktsept

Tagatistolliasutuses ...

on ... (kuupäev) aktsepteeritud käendaja kohustus, mis hõlmab ... (kuupäev) deklaratsiooni nr... (7) alusel toimuvat ühenduse transiitvedu / ühistransiitvedu.

...

[Tempel ja allkiri]

| 4. | C2 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

  „C2 LISA

  ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR


  TAGATISDOKUMENT


  MAKSEKVIITUNGINA ESITATAV ÜKSIKTAGATIS

  I.   Käendaja kohustus







  1. | Allakirjutanu (8) ... kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (9) ... tagab käesolevaga solidaarselt ... tagatistolliasutuses Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi kasuks (10) printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest printsipaal võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgadega, mida kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril oleva kauba suhtes ning mille puhul allakirjutanu on kohustunud välja andma üksiktagatise maksekviitungeid kuni 7 000 euro väärtuses maksekviitungi kohta. |
| --- | --- | --- |

4.

C2 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

„C2 LISA

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR

TAGATISDOKUMENT

MAKSEKVIITUNGINA ESITATAV ÜKSIKTAGATIS

I.   Käendaja kohustus

1.

Allakirjutanu (8) ... kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (9) ... tagab käesolevaga solidaarselt ... tagatistolliasutuses Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi kasuks (10) printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest printsipaal võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgadega, mida kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril oleva kauba suhtes ning mille puhul allakirjutanu on kohustunud välja andma üksiktagatise maksekviitungeid kuni 7 000 euro väärtuses maksekviitungi kohta.

| 2. | Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad kuni 7 000 euro ulatuses maksekviitungi kohta, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõppemise kohta.
  Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga. |
| --- | --- |

2.

Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad kuni 7 000 euro ulatuses maksekviitungi kohta, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõppemise kohta.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

| 3. | Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitvedudest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

3.

Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitvedudest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.

| 4. | Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (11) kõikides punktis 1 loetletud riikides:






  Riik | Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |
| --- | --- | --- |
| ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... | ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |

4.

Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (11) kõikides punktis 1 loetletud riikides:

Riik

Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

Koht ..., kuupäev ...

...

[Allkiri] (12)

II.   Tagatistolliasutuse aktsept

Tagatistolliasutus

...

Käendaja võetud kohustus aktsepteeritud (kuupäev)

...

...

[Tempel ja allkiri]

| 5. | C4 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

  „C4 LISA

  ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR


  TAGATISDOKUMENT


  ÜLDTAGATIS

  I.   Käendaja kohustus







  1. | Allakirjutanu (13) ... kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (14) ... tagab käesolevaga solidaarselt ... tagatistolliasutuses kuni ... st 100/50/30 % (15) tollivõla limiidist Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi kasuks (16) printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest printsipaal (17) ... võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgadega, mida kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril oleva kauba suhtes. |
| --- | --- | --- |

5.

C4 lisa asendatakse järgmise tekstiga:

„C4 LISA

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR / ÜHENDUSE TRANSIIDIPROTSEDUUR

TAGATISDOKUMENT

ÜLDTAGATIS

I.   Käendaja kohustus

1.

Allakirjutanu (13) ... kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (14) ... tagab käesolevaga solidaarselt ... tagatistolliasutuses kuni ... st 100/50/30 % (15) tollivõla limiidist Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik), Horvaatia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi kasuks (16) printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest printsipaal (17) ... võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tollivõlgadega, mida kohaldatakse ühenduse transiidiprotseduuril või ühistransiidiprotseduuril oleva kauba suhtes.

| 2. | Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad eelnimetatud maksimumsumma ulatuses, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõppemise kohta.
  Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.
  Seda summat ei tohi vähendada käesoleva kohustuse alusel juba makstud summade võrra, välja arvatud juhul, kui allakirjutanult nõutakse sellise tollivõla tasumist, mis tuleneb ühenduse transiitveost või ühistransiitveost, mida alustati enne eelneva maksenõude kättesaamist või kolmekümne päeva jooksul alates selle kättesaamisest. |
| --- | --- |

2.

Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad eelnimetatud maksimumsumma ulatuses, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõppemise kohta.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

Seda summat ei tohi vähendada käesoleva kohustuse alusel juba makstud summade võrra, välja arvatud juhul, kui allakirjutanult nõutakse sellise tollivõla tasumist, mis tuleneb ühenduse transiitveost või ühistransiitveost, mida alustati enne eelneva maksenõude kättesaamist või kolmekümne päeva jooksul alates selle kättesaamisest.

| 3. | Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitvedudest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

3.

Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi tollivõlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud ühenduse transiitvedudest või ühistransiitvedudest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.

| 4. | Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (18) kõikides punktis 1 loetletud riikides:






  Riik | Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |
| --- | --- | --- |
| ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... | ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |

4.

Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (18) kõikides punktis 1 loetletud riikides:

Riik

Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

Koht ... kuupäev ...

...

[Allkiri] (19)

II.   Tagatistolliasutuse aktsept

Tagatistolliasutus

...

Käendaja võetud kohustus aktsepteeritud (kuupäev)

...

...

[Tempel ja allkiri]

| 6. | C5 lisa lahtris 7 lisatakse sõnade „Euroopa Ühendus” ja „Island” vahele sõna „Horvaatia”. |
| --- | --- |

6.

C5 lisa lahtris 7 lisatakse sõnade „Euroopa Ühendus” ja „Island” vahele sõna „Horvaatia”.

| 7. | C6 lisa lahtris 6 lisatakse sõnade „Euroopa Ühendus” ja „Island” vahele sõna „Horvaatia”. |
| --- | --- |

7.

C6 lisa lahtris 6 lisatakse sõnade „Euroopa Ühendus” ja „Island” vahele sõna „Horvaatia”.

---

(1)  Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.

1

(2)  Täielik aadress.

2

(3)  Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress.

3

(4)  Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress.

4

(5)  Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia mutatis mutandis. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.

5

mutatis mutandis

(6)  Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab ... (summa)”; summa kirjutatakse sõnadega.

6

(7)  Täidab lähtetolliasutus.”

7

(8)  Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.

8

(9)  Täielik aadress.

9

(10)  Ainult ühenduse transiitvedude puhul.

10

(11)  Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia mutatis mutandis. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.

11

mutatis mutandis

(12)  Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis”.”

12

(13)  Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.

13

(14)  Täielik aadress.

14

(15)  Mittevajalik maha tõmmata.

15

(16)  Maha tõmmata konventsiooniosalis(t)e või teiste riikide (Andorra või San Marino) nimi, kelle territooriumi ei läbita. Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult ühenduse transiitvedude puhul.

16

(17)  Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress.

17

(18)  Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia mutatis mutandis. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.

18

mutatis mutandis

(19)  Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab... (summa)”; summa kirjutatakse sõnadega.”

19

---