# Europeiska unionens L 183/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.183.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 183 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången13 juli 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.183.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 183

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången13 juli 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2012/365/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 december 2011 om det statliga stöd C 85/01 som avser de engångsåtgärder som Portugal har genomfört till förmån för RTP
  [delgivet med nr K(2011) 9429]

   (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2012/365/EU

*

Kommissionens beslut av den 20 december 2011 om det statliga stöd C 85/01 som avser de engångsåtgärder som Portugal har genomfört till förmån för RTP
  [delgivet med nr K(2011) 9429]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 9429]

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 13.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 183/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 december 2011

om det statliga stöd C 85/01 som avser de engångsåtgärder som Portugal har genomfört till förmån för RTP

[delgivet med nr K(2011) 9429]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2012/365/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och med beaktande av dessa synpunkter (2), och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom tre klagomål 1993, 1996 och 1997 från det privata programföretaget Sociedade Independente de Comunicação, SA (SIC) underrättades kommissionen om att Portugal hade genomfört ett antal engångsåtgärder och årliga kompensationsåtgärder till förmån för det statliga programföretaget Radiotelevisão Portuguesa, SA (RTP). |
| --- | --- |

(1)

Genom tre klagomål 1993, 1996 och 1997 från det privata programföretaget Sociedade Independente de Comunicação, SA (SIC) underrättades kommissionen om att Portugal hade genomfört ett antal engångsåtgärder och årliga kompensationsåtgärder till förmån för det statliga programföretaget Radiotelevisão Portuguesa, SA (RTP).

| (2) | Genom en skrivelse av den 15 november 2001 underrättade kommissionen de portugisiska myndigheterna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ett antal engångsåtgärder till förmån för RTP. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 15 november 2001 underrättade kommissionen de portugisiska myndigheterna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ett antal engångsåtgärder till förmån för RTP.

| (3) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). I artikel 1 i kommissionens beslut 2005/406/EG av den 15 oktober 2003 om de engångsåtgärder som Portugal har genomfört till förmån för RTP (4) konstateras det att vissa av dessa åtgärder, dvs. det statliga stöd som Portugal genomfört till förmån för RTP, till ett belopp av 68,006 miljarder portugisiska escudos (PTE), i form av en uppgörelse med socialförsäkringsmyndigheten 1993, ett kapitaltillskott under perioden 1994–1997 och ett lån 1998, är förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 86.2 i EG-fördraget. I artikel 2 i samma beslut konstateras det dessutom att vissa åtgärder inte innehöll något inslag av stöd. Dessa åtgärder var befrielsen från registreringsavgifter, betalningen för förvärvet av tv-sändningsnätet, betalningslättnader rörande årsavgiften för nätutnyttjandet, filmstödsprotokollet, obligationslånet och omstruktureringsplanen för 1996–2000. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). I artikel 1 i kommissionens beslut 2005/406/EG av den 15 oktober 2003 om de engångsåtgärder som Portugal har genomfört till förmån för RTP (4) konstateras det att vissa av dessa åtgärder, dvs. det statliga stöd som Portugal genomfört till förmån för RTP, till ett belopp av 68,006 miljarder portugisiska escudos (PTE), i form av en uppgörelse med socialförsäkringsmyndigheten 1993, ett kapitaltillskott under perioden 1994–1997 och ett lån 1998, är förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 86.2 i EG-fördraget. I artikel 2 i samma beslut konstateras det dessutom att vissa åtgärder inte innehöll något inslag av stöd. Dessa åtgärder var befrielsen från registreringsavgifter, betalningen för förvärvet av tv-sändningsnätet, betalningslättnader rörande årsavgiften för nätutnyttjandet, filmstödsprotokollet, obligationslånet och omstruktureringsplanen för 1996–2000.

| (4) | Den 26 juni 2008 ogiltigförklarade förstainstansrätten i mål T-442/03 (5) delar av beslut 2005/406/EG med angivande av två skäl. Artikel 2 i beslut 2005/406/EG ogiltigförklarades i den del det slås fast att befrielsen från registreringsavgifter inte utgör statligt stöd. Förstainstansrätten fann att kommissionens uppgift när det gäller engångsfördelen i form av befrielse från registreringsavgifter och avgifterna för omvandlingen av RTP till aktiebolag (nedan kallad den tillfälliga befrielsen) var att fastställa huruvida det ingår i det portugisiska rättssystemets inre logik att omvandlingen av ett offentligt företag till ett aktiebolag skett genom lagstiftning eller om användningen av lagstiftning utgör ett undantag som syftar till att ge ett offentligt företag en fördel jämfört med andra företag. |
| --- | --- |

(4)

Den 26 juni 2008 ogiltigförklarade förstainstansrätten i mål T-442/03 (5) delar av beslut 2005/406/EG med angivande av två skäl. Artikel 2 i beslut 2005/406/EG ogiltigförklarades i den del det slås fast att befrielsen från registreringsavgifter inte utgör statligt stöd. Förstainstansrätten fann att kommissionens uppgift när det gäller engångsfördelen i form av befrielse från registreringsavgifter och avgifterna för omvandlingen av RTP till aktiebolag (nedan kallad den tillfälliga befrielsen) var att fastställa huruvida det ingår i det portugisiska rättssystemets inre logik att omvandlingen av ett offentligt företag till ett aktiebolag skett genom lagstiftning eller om användningen av lagstiftning utgör ett undantag som syftar till att ge ett offentligt företag en fördel jämfört med andra företag.

| (5) | Vad gäller den permanenta fördel som beviljats RTP i form av obegränsad befrielse från registreringsavgifter och alla andra avgifter för anmälnings-, registrerings- och noteringshandlingar (nedan kallad den permanenta befrielsen) fann förstainstansrätten att även om det inte är osannolikt att befrielsen i realiteten inte var permanent (se punkterna 73 och 79 i domen) så påverkar detta ändå inte konstaterandet att denna befrielses generella karaktär inte har styrkts av kommissionen. Förstainstansrätten fann vidare att även om det skulle kunna vara så att den portugisiska staten omvandlat RTP till ett aktiebolag eftersom den ansåg att detta var nödvändigt för att företaget skulle kunna fylla sin uppgift som ett programföretag i allmänhetens tjänst (nedan även kallat ett public service-programföretag) så fanns det ändå inte tillräcklig bevisning för att styrka detta påstående. |
| --- | --- |

(5)

Vad gäller den permanenta fördel som beviljats RTP i form av obegränsad befrielse från registreringsavgifter och alla andra avgifter för anmälnings-, registrerings- och noteringshandlingar (nedan kallad den permanenta befrielsen) fann förstainstansrätten att även om det inte är osannolikt att befrielsen i realiteten inte var permanent (se punkterna 73 och 79 i domen) så påverkar detta ändå inte konstaterandet att denna befrielses generella karaktär inte har styrkts av kommissionen. Förstainstansrätten fann vidare att även om det skulle kunna vara så att den portugisiska staten omvandlat RTP till ett aktiebolag eftersom den ansåg att detta var nödvändigt för att företaget skulle kunna fylla sin uppgift som ett programföretag i allmänhetens tjänst (nedan även kallat ett public service-programföretag) så fanns det ändå inte tillräcklig bevisning för att styrka detta påstående.

| (6) | Förstainstansrätten ogillade talan när det gäller slutsatsen i beslut 2005/406/EG att 1994 års obligationslån och betalningslättnaderna för avgiften för nätutnyttjande inte ska klassificeras som statligt stöd. |
| --- | --- |

(6)

Förstainstansrätten ogillade talan när det gäller slutsatsen i beslut 2005/406/EG att 1994 års obligationslån och betalningslättnaderna för avgiften för nätutnyttjande inte ska klassificeras som statligt stöd.

| (7) | Vad gäller de statliga stödåtgärdernas förenlighet med den gemensamma marknaden (artikel 1 i beslut 2005/406/EG) fann förstainstansrätten att kommissionen inte kunde stödja sig på rapporterna om uppdraget i allmänhetens tjänst (nedan även kallat public service-uppdraget) och uppgifterna i dessa om inte rapporterna har varit föremål för en extern revision i enlighet med kraven i den nationella lagstiftningen. Det var således inte möjligt för kommissionen att dra slutsatsen att de statliga stödåtgärderna var förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 86.2 i fördraget (nu artikel 106.2 i EUF-fördraget och ”den inre marknaden”) (6). Förstainstansrätten ogiltigförklarade artikel 1 i beslut 2005/406/EG. |
| --- | --- |

(7)

Vad gäller de statliga stödåtgärdernas förenlighet med den gemensamma marknaden (artikel 1 i beslut 2005/406/EG) fann förstainstansrätten att kommissionen inte kunde stödja sig på rapporterna om uppdraget i allmänhetens tjänst (nedan även kallat public service-uppdraget) och uppgifterna i dessa om inte rapporterna har varit föremål för en extern revision i enlighet med kraven i den nationella lagstiftningen. Det var således inte möjligt för kommissionen att dra slutsatsen att de statliga stödåtgärderna var förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 86.2 i fördraget (nu artikel 106.2 i EUF-fördraget och ”den inre marknaden”) (6). Förstainstansrätten ogiltigförklarade artikel 1 i beslut 2005/406/EG.

| (8) | Efter förstainstansrättens dom i mål T-442/03 gjorde kommissionen de berörda parterna uppmärksamma på att kommissionen hade återupptagit granskning i detta ärende och uppmanade tredje parter att inkomma med synpunkter (7). |
| --- | --- |

(8)

Efter förstainstansrättens dom i mål T-442/03 gjorde kommissionen de berörda parterna uppmärksamma på att kommissionen hade återupptagit granskning i detta ärende och uppmanade tredje parter att inkomma med synpunkter (7).

| (9) | Kommissionen mottog synpunkter från den klagande den 10 mars 2009, vilka överlämnades till de portugisiska myndigheterna den 8 april 2009. Kommissionen mottog ytterligare synpunkter från den klagande den 17 juni 2009, vilka överlämnades till de portugisiska myndigheterna den 28 juli 2009. De portugisiska myndigheterna besvarade båda omgångarna av synpunkter genom skrivelser av den 7 och 8 september 2009. De lämnade även ytterligare information till kommissionen den 23 februari 2010, den 4 mars 2010 och den 15 april 2010. Kommissionen sände en begäran om information till de portugisiska myndigheterna den 10 maj 2010 i vilken de bland annat begärde att det skulle företas oberoende externa revisioner av rapporterna om public service-uppdraget för perioden 1992–1997. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen mottog synpunkter från den klagande den 10 mars 2009, vilka överlämnades till de portugisiska myndigheterna den 8 april 2009. Kommissionen mottog ytterligare synpunkter från den klagande den 17 juni 2009, vilka överlämnades till de portugisiska myndigheterna den 28 juli 2009. De portugisiska myndigheterna besvarade båda omgångarna av synpunkter genom skrivelser av den 7 och 8 september 2009. De lämnade även ytterligare information till kommissionen den 23 februari 2010, den 4 mars 2010 och den 15 april 2010. Kommissionen sände en begäran om information till de portugisiska myndigheterna den 10 maj 2010 i vilken de bland annat begärde att det skulle företas oberoende externa revisioner av rapporterna om public service-uppdraget för perioden 1992–1997.

| (10) | De portugisiska myndigheterna besvarade kommissionens begäran om information genom en skrivelse av den 8 juni 2010 och överlämnade de begärda externa revisionerna av rapporterna genom en skrivelse av den 12 augusti 2010. De portugisiska myndigheterna lämnade ytterligare information genom en skrivelse av den 29 september 2010. Ett möte med de portugisiska myndigheterna ägde rum den 29 mars 2011 och dessa lämnade ytterligare information till kommissionen den 17 juni 2011, den 25 augusti 2011 och den 26 oktober 2011.
  Genom en skrivelse som registrerades den 15 december 2011 gick de portugisiska myndigheterna undantagsvis med på att detta beslut ska antas på engelska, som ska vara giltigt språk. |
| --- | --- |

(10)

De portugisiska myndigheterna besvarade kommissionens begäran om information genom en skrivelse av den 8 juni 2010 och överlämnade de begärda externa revisionerna av rapporterna genom en skrivelse av den 12 augusti 2010. De portugisiska myndigheterna lämnade ytterligare information genom en skrivelse av den 29 september 2010. Ett möte med de portugisiska myndigheterna ägde rum den 29 mars 2011 och dessa lämnade ytterligare information till kommissionen den 17 juni 2011, den 25 augusti 2011 och den 26 oktober 2011.

Genom en skrivelse som registrerades den 15 december 2011 gick de portugisiska myndigheterna undantagsvis med på att detta beslut ska antas på engelska, som ska vara giltigt språk.

| (11) | Detta beslut avser endast de engångsåtgärder som omfattas av beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. Vissa av åtgärderna, dvs. de som i beslut 2005/406/EG förklarats inte utgöra statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, har inte ogiltigförklarats av förstainstansrätten i mål T-442/03 och artikel 2 i beslut 2005/406/EG har därför vunnit laga kraft. Till dessa åtgärder hör befrielsen från betalningen för förvärvet av tv-sändningsnätet, betalningslättnader rörande årsavgiften för nätutnyttjandet, filmstödsprotokollet, obligationslånet och omstruktureringsplanen för 1996–2000. I enlighet med vad förstainstansrätten kräver i mål T-442/03 kommer kommissionen emellertid att företa en ny bedömning av den tillfälliga och den permanenta befrielsen från kravet på stiftelseurkund och följaktligen från de därmed tillhörande notariearvodena, från registreringsavgifter och från avgifter för offentliggörande.
  Detta beslut rör i första hand den ekonomiska situationen mellan RTP och den portugisiska staten under perioden 1992–1998 vad gäller uppgörelsen 1993 om skulden till socialförsäkringskassan, kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och lånet 1998. Detta beslut behandlar inte frågor om juridisk klassificering och huruvida de årliga ersättningar som beviljats RTP är förenliga med fördraget, eftersom detta redan behandlats i kommissionens beslut av den 22 mars 2006 i ärende nr E 14/05 (8). Den 4 juli 2006 antog kommissionen även ett beslut om RTP:s omstruktureringsavtal, i ärende NN 31/06 (9). |
| --- | --- |

(11)

Detta beslut avser endast de engångsåtgärder som omfattas av beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet. Vissa av åtgärderna, dvs. de som i beslut 2005/406/EG förklarats inte utgöra statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, har inte ogiltigförklarats av förstainstansrätten i mål T-442/03 och artikel 2 i beslut 2005/406/EG har därför vunnit laga kraft. Till dessa åtgärder hör befrielsen från betalningen för förvärvet av tv-sändningsnätet, betalningslättnader rörande årsavgiften för nätutnyttjandet, filmstödsprotokollet, obligationslånet och omstruktureringsplanen för 1996–2000. I enlighet med vad förstainstansrätten kräver i mål T-442/03 kommer kommissionen emellertid att företa en ny bedömning av den tillfälliga och den permanenta befrielsen från kravet på stiftelseurkund och följaktligen från de därmed tillhörande notariearvodena, från registreringsavgifter och från avgifter för offentliggörande.

Detta beslut rör i första hand den ekonomiska situationen mellan RTP och den portugisiska staten under perioden 1992–1998 vad gäller uppgörelsen 1993 om skulden till socialförsäkringskassan, kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och lånet 1998. Detta beslut behandlar inte frågor om juridisk klassificering och huruvida de årliga ersättningar som beviljats RTP är förenliga med fördraget, eftersom detta redan behandlats i kommissionens beslut av den 22 mars 2006 i ärende nr E 14/05 (8). Den 4 juli 2006 antog kommissionen även ett beslut om RTP:s omstruktureringsavtal, i ärende NN 31/06 (9).

| (12) | För att få en fullständig bild av den finansiella situationen mellan den portugisiska staten och RTP under den period som omfattas av kommissionens granskning i detta ärende måste kommissionen dock beakta både engångsåtgärderna och det finansiella stöd som beviljats RTP genom årliga utbetalningar av ersättning. Följaktligen kommer kommissionen vad gäller detta beslut att hänvisa till årliga utbetalningar av ersättning bara om det är nödvändigt för att klargöra sina ståndpunkter vad gäller engångsåtgärderna. |
| --- | --- |

(12)

För att få en fullständig bild av den finansiella situationen mellan den portugisiska staten och RTP under den period som omfattas av kommissionens granskning i detta ärende måste kommissionen dock beakta både engångsåtgärderna och det finansiella stöd som beviljats RTP genom årliga utbetalningar av ersättning. Följaktligen kommer kommissionen vad gäller detta beslut att hänvisa till årliga utbetalningar av ersättning bara om det är nödvändigt för att klargöra sina ståndpunkter vad gäller engångsåtgärderna.

II.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

A.   ÅTGÄRDER TILL FÖRMÅN FÖR RTP

A.1   BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN RTP

| (13) | RTP (vid den berörda tidpunkten Rádio e Televisão Portuguesa, SARL) bildades som ett aktiebolag genom en stiftelseurkund av den 15 december 1955 till följd av den portugisiska statens beslut att bilda ett programföretag som skulle beviljas koncession att bedriva tv-sändningar i allmänhetens tjänst (10). Koncessionsavtalet för sändningar i allmänhetens tjänst undertecknades den 16 januari 1956. |
| --- | --- |

(13)

RTP (vid den berörda tidpunkten Rádio e Televisão Portuguesa, SARL) bildades som ett aktiebolag genom en stiftelseurkund av den 15 december 1955 till följd av den portugisiska statens beslut att bilda ett programföretag som skulle beviljas koncession att bedriva tv-sändningar i allmänhetens tjänst (10). Koncessionsavtalet för sändningar i allmänhetens tjänst undertecknades den 16 januari 1956.

| (14) | Genom lag (Decreto-lei) nr 674-D/75 av den 2 december 1975 nationaliserades RTP. Genom denna lag omvandlades RTP till ett offentligt företag med namnet Radiotelevisão Portuguesa, E.P., vilket övertog alla rättigheter och skyldigheter från det tidigare företaget enligt samma lag. |
| --- | --- |

(14)

Genom lag (Decreto-lei) nr 674-D/75 av den 2 december 1975 nationaliserades RTP. Genom denna lag omvandlades RTP till ett offentligt företag med namnet Radiotelevisão Portuguesa, E.P., vilket övertog alla rättigheter och skyldigheter från det tidigare företaget enligt samma lag.

| (15) | Till och med 1980-talet hade RTP en monopolställning på den nationella tv-marknaden. Bolaget hade två tv-kanaler, nämligen RTP1 and RTP2. Under 1990-talet började RTP stöta på konkurrens från de privata tv-bolagen SIC och TVI efter det att de portugisiska myndigheterna i februari 1992 hade gett dessa företag licens att börja sända på en tredje respektive fjärde kanal (11). |
| --- | --- |

(15)

Till och med 1980-talet hade RTP en monopolställning på den nationella tv-marknaden. Bolaget hade två tv-kanaler, nämligen RTP1 and RTP2. Under 1990-talet började RTP stöta på konkurrens från de privata tv-bolagen SIC och TVI efter det att de portugisiska myndigheterna i februari 1992 hade gett dessa företag licens att börja sända på en tredje respektive fjärde kanal (11).

| (16) | Genom lag nr 21/92 av den 14 augusti 1992 omvandlades RTP E.P. till ett aktiebolag med namnet Radiotelevisão Portuguesa, SA och antogs bolagsordningen för det nybildade företaget. |
| --- | --- |

(16)

Genom lag nr 21/92 av den 14 augusti 1992 omvandlades RTP E.P. till ett aktiebolag med namnet Radiotelevisão Portuguesa, SA och antogs bolagsordningen för det nybildade företaget.

| (17) | RTP bedriver både tv-sändningar i allmänhetens tjänst och kommersiell verksamhet. Företaget har enligt lagstiftningen rätt att bedriva kommersiell eller industriell verksamhet som är relaterad till televisionsverksamheten (12). |
| --- | --- |

(17)

RTP bedriver både tv-sändningar i allmänhetens tjänst och kommersiell verksamhet. Företaget har enligt lagstiftningen rätt att bedriva kommersiell eller industriell verksamhet som är relaterad till televisionsverksamheten (12).

| (18) | RTP bedriver sin kommersiella verksamhet genom finansiellt deltagande i andra företag, som är juridiskt fristående från RTP och som har egen struktur och egen redovisning. |
| --- | --- |

(18)

RTP bedriver sin kommersiella verksamhet genom finansiellt deltagande i andra företag, som är juridiskt fristående från RTP och som har egen struktur och egen redovisning.

A.2   ÅTGÄRDER (13)

| (19) | Ersättningen till RTP för utförandet av public service-uppdraget utgörs huvudsakligen av de årliga utbetalningarna av ersättning till företaget. Under perioden 1992–1998 tog RTP emot 66,495 miljarder escudos (PTE), dvs. ca 332 miljoner euro (14), för att täcka sina utgifter för public service-uppdraget. Rättslig grund för de årliga betalningarna av ersättning är artikel 5 i lag nr 21/92 (15). |
| --- | --- |

(19)

Ersättningen till RTP för utförandet av public service-uppdraget utgörs huvudsakligen av de årliga utbetalningarna av ersättning till företaget. Under perioden 1992–1998 tog RTP emot 66,495 miljarder escudos (PTE), dvs. ca 332 miljoner euro (14), för att täcka sina utgifter för public service-uppdraget. Rättslig grund för de årliga betalningarna av ersättning är artikel 5 i lag nr 21/92 (15).

| (20) | Tabell 1 visar fördelningen av de årliga utbetalningarna av ersättning till RTP under perioden 1992–1998 som täcks av detta beslut.

  Tabell 1


  Storleken på de årliga betalningarna av ersättning under perioden 1992–1998












  (i miljoner PTE och euro) |
| --- | --- |
| 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| 6 200 | 7 100 | 7 145 | 7 200 | 14 500 | 10 350 | 14 000 |
| Euro 26,9 (16) | Euro 35,4 | Euro 35,6 | Euro 35,9 | Euro 72,3 | Euro 51,6 | Euro 69,8 |
| Källa: Ministerrådets resolution. |

(20)

Tabell 1 visar fördelningen av de årliga utbetalningarna av ersättning till RTP under perioden 1992–1998 som täcks av detta beslut.

Tabell 1

Storleken på de årliga betalningarna av ersättning under perioden 1992–1998

(i miljoner PTE och euro)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

6 200

7 100

7 145

7 200

14 500

10 350

14 000

Euro 26,9 (16)

Euro 35,4

Euro 35,6

Euro 35,9

Euro 72,3

Euro 51,6

Euro 69,8

Källa: Ministerrådets resolution.

| (21) | Vid den tidpunkt då RTP omvandlades till ett aktiebolag var den portugisiska lagstiftningen om företagsregistrering utformad enligt följande. I artikel 7.1 i den portugisiska bolagslagen (Código das Sociedades Comerciais), i den lydelse som gällde vid tidpunkten för RTP:s omvandling, föreskrives det att ett handelsföretags bolagsordning (contrato de sociedade) måste formaliseras genom en stiftelseurkund.
  I artikel 18.5 i bolagslagen föreskrevs det att den rättsakt varigenom aktiebolaget bildas skulle registreras i företagsregistret efter det att bolaget bildats i lagenlig form. Denna registrering var obligatorisk enligt artiklarna 15.1 och 3 a i företagsregisterlagen (Código do Registo Comercial) och artikel 166 i bolagslagen.
  I enlighet med artikel 70.1 a i företagsregisterlagen, i dess lydelse vid tidpunkten i fråga, krävdes det dessutom att den rättsakt varigenom aktiebolaget bildas skulle offentliggöras i Diário da República (se artikel 70.2) (17). Detta offentliggörande skulle ske på initiativ av registratorn och bekostas av den berörda parten (se artikel 71.1 i företagsregisterlagen). |
| --- | --- |

(21)

Vid den tidpunkt då RTP omvandlades till ett aktiebolag var den portugisiska lagstiftningen om företagsregistrering utformad enligt följande. I artikel 7.1 i den portugisiska bolagslagen (Código das Sociedades Comerciais), i den lydelse som gällde vid tidpunkten för RTP:s omvandling, föreskrives det att ett handelsföretags bolagsordning (contrato de sociedade) måste formaliseras genom en stiftelseurkund.

I artikel 18.5 i bolagslagen föreskrevs det att den rättsakt varigenom aktiebolaget bildas skulle registreras i företagsregistret efter det att bolaget bildats i lagenlig form. Denna registrering var obligatorisk enligt artiklarna 15.1 och 3 a i företagsregisterlagen (Código do Registo Comercial) och artikel 166 i bolagslagen.

I enlighet med artikel 70.1 a i företagsregisterlagen, i dess lydelse vid tidpunkten i fråga, krävdes det dessutom att den rättsakt varigenom aktiebolaget bildas skulle offentliggöras i Diário da República (se artikel 70.2) (17). Detta offentliggörande skulle ske på initiativ av registratorn och bekostas av den berörda parten (se artikel 71.1 i företagsregisterlagen).

| (22) | Ombildningen av RTP till ett aktiebolag 1992 skedde med befrielse från notarie- och registreringsavgifter för registreringen av den rättsliga omvandlingen av RTP från ett offentligföretag till ett aktiebolag. Värdet av denna befrielse uppgick till 33 miljoner escudos (ungefär 164 000 euro). Enligt portugisisk lag ska alla juridiska personer normalt sett erlägga de avgifter som ska tas ut vid bildandet av ett företag, vid ändring av ett företags bolagsordning och vid alla andra relevanta ändringar av ett företag. |
| --- | --- |

(22)

Ombildningen av RTP till ett aktiebolag 1992 skedde med befrielse från notarie- och registreringsavgifter för registreringen av den rättsliga omvandlingen av RTP från ett offentligföretag till ett aktiebolag. Värdet av denna befrielse uppgick till 33 miljoner escudos (ungefär 164 000 euro). Enligt portugisisk lag ska alla juridiska personer normalt sett erlägga de avgifter som ska tas ut vid bildandet av ett företag, vid ändring av ett företags bolagsordning och vid alla andra relevanta ändringar av ett företag.

| (23) | I artikel 11.1 i lag nr 21/92, som är den rättsliga grunden för undantaget, fastställs följande:
  ”RTP SA:s bolagsordning (...) godkänns härmed och behöver inte omvandlas till stiftelseurkund, utan registreras automatiskt, fritt från avgifter och arvoden, på grundval av republikens officiella tidning (Diário da República), där den offentliggörs.” |
| --- | --- |

(23)

I artikel 11.1 i lag nr 21/92, som är den rättsliga grunden för undantaget, fastställs följande:

”RTP SA:s bolagsordning (...) godkänns härmed och behöver inte omvandlas till stiftelseurkund, utan registreras automatiskt, fritt från avgifter och arvoden, på grundval av republikens officiella tidning (Diário da República), där den offentliggörs.”

| (24) | Artikel 11.1 i lag nr 21/92 bygger på tillämpningen av lag nr 84/88 av den 20 juli 1988 om omvandling av offentliga företag till aktiebolag. I artikel 1 i lag nr 84/88 fastställs att offentliga företag, även om de har förstatligats, genom en lag (Decreto-lei) kan omvandlas till aktiebolag. Denna artikel har följande lydelse:
  ”Offentliga företag ... får genom lag (Decreto-lei) omvandlas till aktiebolag som är hel- eller majoritetsägt av ett offentligt organ, i enlighet med konstitutionen och denna lag.” |
| --- | --- |

(24)

Artikel 11.1 i lag nr 21/92 bygger på tillämpningen av lag nr 84/88 av den 20 juli 1988 om omvandling av offentliga företag till aktiebolag. I artikel 1 i lag nr 84/88 fastställs att offentliga företag, även om de har förstatligats, genom en lag (Decreto-lei) kan omvandlas till aktiebolag. Denna artikel har följande lydelse:

”Offentliga företag ... får genom lag (Decreto-lei) omvandlas till aktiebolag som är hel- eller majoritetsägt av ett offentligt organ, i enlighet med konstitutionen och denna lag.”

| (25) | I artikel 3.2 i lag nr 84/88 om omvandling av offentliga företag till aktiebolag föreskrivs det även att aktiebolagets bolagsordning måste godkännas genom lagen (Decreto-lei) i fråga. I enlighet med artikel 3.3 i lag nr 84/88 utgör lagen (Decreto-lei) tillräcklig grund för att registreringskravet ska anses vara uppfyllt (18). |
| --- | --- |

(25)

I artikel 3.2 i lag nr 84/88 om omvandling av offentliga företag till aktiebolag föreskrivs det även att aktiebolagets bolagsordning måste godkännas genom lagen (Decreto-lei) i fråga. I enlighet med artikel 3.3 i lag nr 84/88 utgör lagen (Decreto-lei) tillräcklig grund för att registreringskravet ska anses vara uppfyllt (18).

| (26) | Dessutom var alla rättshandlingar med direkt anknytning till förändringar av bolagets juridiska form enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92 undantagna från alla andra avgifter och arvoden i samband med registrering. Artikel 11.2 har följande lydelse:
  ”Samtliga anmälnings-, registrerings- och noteringshandlingar vid samtliga registreringsmyndigheter, förvaltningsmyndigheter och offentliga organ, särskilt det nationella bolagsregistret, hypoteksregistret och bilregistret, ska ske på grundval av en ansökan undertecknad av två av bolagets styrelseledamöter och ska undantas från alla avgifter och arvoden.” |
| --- | --- |

(26)

Dessutom var alla rättshandlingar med direkt anknytning till förändringar av bolagets juridiska form enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92 undantagna från alla andra avgifter och arvoden i samband med registrering. Artikel 11.2 har följande lydelse:

”Samtliga anmälnings-, registrerings- och noteringshandlingar vid samtliga registreringsmyndigheter, förvaltningsmyndigheter och offentliga organ, särskilt det nationella bolagsregistret, hypoteksregistret och bilregistret, ska ske på grundval av en ansökan undertecknad av två av bolagets styrelseledamöter och ska undantas från alla avgifter och arvoden.”

| (27) | Enligt de portugisiska myndigheterna bygger artikel 11.2 på tillämpningen av lag (Decreto-lei) nr 404/90 (19) och bekräftar att en bestämmelse som är allmänt tillämplig är tillämplig även på RTP. På grundval av artikel 1 i denna lag kunde företag som till och med den 31 december 1993 ingått samarbets- eller koncentrationsavtal beviljas undantag från överlåtelseskatt på den fasta egendom som krävs för koncentrationen eller samarbetet. I artikel 1 i samma lag föreskrevs även befrielse från arvoden och andra lagstadgade pålagor för att ingå avtal av detta slag. |
| --- | --- |

(27)

Enligt de portugisiska myndigheterna bygger artikel 11.2 på tillämpningen av lag (Decreto-lei) nr 404/90 (19) och bekräftar att en bestämmelse som är allmänt tillämplig är tillämplig även på RTP. På grundval av artikel 1 i denna lag kunde företag som till och med den 31 december 1993 ingått samarbets- eller koncentrationsavtal beviljas undantag från överlåtelseskatt på den fasta egendom som krävs för koncentrationen eller samarbetet. I artikel 1 i samma lag föreskrevs även befrielse från arvoden och andra lagstadgade pålagor för att ingå avtal av detta slag.

| (28) | De portugisiska myndigheterna har uppgivit att RTP tidigare vid ett flertal tillfällen betalat notarie- och registreringsavgifter för vissa kapitalökningar och andra transaktioner efter sin omvandling till ett aktiebolag (20). |
| --- | --- |

(28)

De portugisiska myndigheterna har uppgivit att RTP tidigare vid ett flertal tillfällen betalat notarie- och registreringsavgifter för vissa kapitalökningar och andra transaktioner efter sin omvandling till ett aktiebolag (20).

| (29) | RTP hade en skuld till socialförsäkringssystemet på 2,189 miljarder escudos för perioden 1983–1989 eftersom man inte hade betalt sina socialförsäkringsavgifter. Skulden härrör från en tolkningstvist mellan RTP och socialförsäkringsmyndigheten vad gäller avgifter för de anställdas övertid och ersättning till artister. |
| --- | --- |

(29)

RTP hade en skuld till socialförsäkringssystemet på 2,189 miljarder escudos för perioden 1983–1989 eftersom man inte hade betalt sina socialförsäkringsavgifter. Skulden härrör från en tolkningstvist mellan RTP och socialförsäkringsmyndigheten vad gäller avgifter för de anställdas övertid och ersättning till artister.

| (30) | Socialförsäkringsmyndighetens tolkning grundade sig på artikel 2 e i genomförandedekret nr 12/83 av den 12 februari 1983. För att undvika rättsliga förfaranden slöt de två parterna ett avtal enligt vilket socialförsäkringsmyndigheten avstod från sin fordran på dröjsmålsränta och accepterade en avbetalningsplan för skulden. Efter det att tvisten hade avgjorts upphävdes dock aldrig genomförandedekretet. |
| --- | --- |

(30)

Socialförsäkringsmyndighetens tolkning grundade sig på artikel 2 e i genomförandedekret nr 12/83 av den 12 februari 1983. För att undvika rättsliga förfaranden slöt de två parterna ett avtal enligt vilket socialförsäkringsmyndigheten avstod från sin fordran på dröjsmålsränta och accepterade en avbetalningsplan för skulden. Efter det att tvisten hade avgjorts upphävdes dock aldrig genomförandedekretet.

| (31) | Genom ett gemensamt dekret från finansministeriet och socialförsäkringsministeriet den 6 maj 1993 godkändes formellt att skulden skulle läggas om i 120 månadsvisa betalningar, medan böter och räntor till ett belopp av 1,206 miljarder escudos (6 miljoner euro) avskrevs. |
| --- | --- |

(31)

Genom ett gemensamt dekret från finansministeriet och socialförsäkringsministeriet den 6 maj 1993 godkändes formellt att skulden skulle läggas om i 120 månadsvisa betalningar, medan böter och räntor till ett belopp av 1,206 miljarder escudos (6 miljoner euro) avskrevs.

| (32) | Villkoren för att tillåta särskilda överenskommelser om reglering av RTP:s skulder till socialförsäkringssystemet anges i lag (Decreto-lei) nr 411/91. Enligt artikel 2.1 i denna lag måste detta tillstånd vara nödvändigt för det skuldsatta företagets fortsatta livskraft. Undantagsvillkoren kan bland annat tillämpas när det skuldsatta företaget, vilket föreskrivs i artikel 2 d i samma lag har ockuperats eller letts av arbetstagarna eller varit föremål för ett statligt ingripande. |
| --- | --- |

(32)

Villkoren för att tillåta särskilda överenskommelser om reglering av RTP:s skulder till socialförsäkringssystemet anges i lag (Decreto-lei) nr 411/91. Enligt artikel 2.1 i denna lag måste detta tillstånd vara nödvändigt för det skuldsatta företagets fortsatta livskraft. Undantagsvillkoren kan bland annat tillämpas när det skuldsatta företaget, vilket föreskrivs i artikel 2 d i samma lag har ockuperats eller letts av arbetstagarna eller varit föremål för ett statligt ingripande.

| (33) | Under perioden 1994–1997 ökade den portugisiska staten RTP:s kapital varje år. I nedanstående tabell ges en översikt över de olika kapitalökningarna, som uppgår till 46,8 miljarder escudos (PTE), dvs. 233 miljoner euro.

  Tabell 2


  Ökning av RTP:s aktiekapital under perioden 1994–1997










  (i miljoner PTE) |
| --- | --- |
| År | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 |
| Ökning av aktiekapitalet | 10 000 | 12 800 | 10 000 | 14 000 |
| Aktiekapital per den 31 december | 22 708 | 35 508 | 45 508 | 59 508 |
| Källa: RTP:s balansräkningar. |

(33)

Under perioden 1994–1997 ökade den portugisiska staten RTP:s kapital varje år. I nedanstående tabell ges en översikt över de olika kapitalökningarna, som uppgår till 46,8 miljarder escudos (PTE), dvs. 233 miljoner euro.

Tabell 2

Ökning av RTP:s aktiekapital under perioden 1994–1997

(i miljoner PTE)

År

1994

1995

1996

1997

Ökning av aktiekapitalet

10 000

12 800

10 000

14 000

Aktiekapital per den 31 december

22 708

35 508

45 508

59 508

Källa: RTP:s balansräkningar.

| (34) | I de public service-avtal som slutits mellan den portugisiska staten och RTP föreskrivs att staten ska delta i RTP:s investeringar, företrädesvis i form av kapitaltillskott (21). |
| --- | --- |

(34)

I de public service-avtal som slutits mellan den portugisiska staten och RTP föreskrivs att staten ska delta i RTP:s investeringar, företrädesvis i form av kapitaltillskott (21).

| (35) | I december 1998 slöts ett avtal mellan Fundo de Regularização da Dívida Pública (nedan kallad regleringsfonden) och RTP om ett förlagslån. I avtalet fastställdes villkoren för ett lån på 20 miljarder escudos (99,8 miljoner euro) från regleringsfonden till RTP i syfte att öka företagets aktiekapital. |
| --- | --- |

(35)

I december 1998 slöts ett avtal mellan Fundo de Regularização da Dívida Pública (nedan kallad regleringsfonden) och RTP om ett förlagslån. I avtalet fastställdes villkoren för ett lån på 20 miljarder escudos (99,8 miljoner euro) från regleringsfonden till RTP i syfte att öka företagets aktiekapital.

| (36) | Regleringsfonden förvaltas av statslåneinstitutet (Instituto de Gestão do Crédito Público). Detta institut ansvarar för förvaltning av den portugisiska statsskulden och för genomförande av det centrala låneprogrammet i enlighet med lagen om statsskulden (22) och de riktlinjer som fastställts av regeringen. Statslåneinstitutet är underställt det portugisiska finansministeriet (23). |
| --- | --- |

(36)

Regleringsfonden förvaltas av statslåneinstitutet (Instituto de Gestão do Crédito Público). Detta institut ansvarar för förvaltning av den portugisiska statsskulden och för genomförande av det centrala låneprogrammet i enlighet med lagen om statsskulden (22) och de riktlinjer som fastställts av regeringen. Statslåneinstitutet är underställt det portugisiska finansministeriet (23).

| (37) | Från och med det datum då RTP kunde disponera medlen var lånet föremål för årliga räntebetalningar till tolv månaders Lisbor-ränta, som beräknas första dagen i varje period och ökas med 20 räntepunkter (24). |
| --- | --- |

(37)

Från och med det datum då RTP kunde disponera medlen var lånet föremål för årliga räntebetalningar till tolv månaders Lisbor-ränta, som beräknas första dagen i varje period och ökas med 20 räntepunkter (24).

| (38) | Enligt avtalet skulle lånet vara återbetalt den 31 december 2003, men kunde förlängas ett eller två år genom en gemensam överenskommelse. RTP betalade inte ränta för lånet eftersom det anges i avtalet att räntan för de fyra första årliga delbetalningarna ska aktiveras i balansräkningen (25). |
| --- | --- |

(38)

Enligt avtalet skulle lånet vara återbetalt den 31 december 2003, men kunde förlängas ett eller två år genom en gemensam överenskommelse. RTP betalade inte ränta för lånet eftersom det anges i avtalet att räntan för de fyra första årliga delbetalningarna ska aktiveras i balansräkningen (25).

| (39) | Det låneavtal som ingicks 1998 mellan regleringsfonden och RTP upprättades enligt de riktlinjer som fastställts i en resolution som antogs gemensamt av statssekreterarna för medier, finans och ekonomi den 17 december 1998. |
| --- | --- |

(39)

Det låneavtal som ingicks 1998 mellan regleringsfonden och RTP upprättades enligt de riktlinjer som fastställts i en resolution som antogs gemensamt av statssekreterarna för medier, finans och ekonomi den 17 december 1998.

B.   RTP:S EKONOMISKA STÄLLNING

| (40) | Såsom framgår av tabellen nedan gick RTP med förlust under den period som är föremål för kommissionens undersökning. Under 1996 försämrades RTP:s ekonomiska situation i en sådan omfattning att företaget fick ett negativt eget kapital netto.

  Tabell 3


  RTP:s ekonomiska och finansiella uppgifter för perioden 1993–1998












  (i miljoner PTE) |
| --- | --- |
| | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Nettoresultat (förluster) | (7 883) | (19 558) | (26 581) | (18 512) | (32 223) | (25 039) |
| Eget kapital netto | 1 557 | 8 071 | 4 269 | (4 274) | (20 586) | (50 827) |
| Tillgångar | 39 418 | 42 262 | 56 078 | 67 654 | 62 340 | 83 843 |
| Skulder (26) | 22 402 | 26 855 | 30 258 | 44 922 | 44 885 | 92 775 |
| Källa: RTP:s räkenskaper. |

(40)

Såsom framgår av tabellen nedan gick RTP med förlust under den period som är föremål för kommissionens undersökning. Under 1996 försämrades RTP:s ekonomiska situation i en sådan omfattning att företaget fick ett negativt eget kapital netto.

Tabell 3

RTP:s ekonomiska och finansiella uppgifter för perioden 1993–1998

(i miljoner PTE)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Nettoresultat (förluster)

(7 883)

(19 558)

(26 581)

(18 512)

(32 223)

(25 039)

Eget kapital netto

1 557

8 071

4 269

(4 274)

(20 586)

(50 827)

Tillgångar

39 418

42 262

56 078

67 654

62 340

83 843

Skulder (26)

22 402

26 855

30 258

44 922

44 885

92 775

Källa: RTP:s räkenskaper.

C.   RTP:S PUBLIC SERVICE-UPPDRAG 1992–1998

| (41) | RTP har skyldighet att bedriva tv-sändningar i allmänhetens tjänst (public service-tv). Definition, uppdrag och finansiering vad gäller denna tjänst regleras i olika rättsakter. |
| --- | --- |

(41)

RTP har skyldighet att bedriva tv-sändningar i allmänhetens tjänst (public service-tv). Definition, uppdrag och finansiering vad gäller denna tjänst regleras i olika rättsakter.

| (42) | I lag nr 58/90, som reglerar televisionsverksamhet, fastställs tillämpliga regler för privata programföretag och statens skyldighet att garantera public service-tv (27). I lag nr 21/92 om RTP:s bolagsordning fastställs de viktigaste skyldigheterna vad gäller public service-uppdraget och hur tjänsten ska finansieras. |
| --- | --- |

(42)

I lag nr 58/90, som reglerar televisionsverksamhet, fastställs tillämpliga regler för privata programföretag och statens skyldighet att garantera public service-tv (27). I lag nr 21/92 om RTP:s bolagsordning fastställs de viktigaste skyldigheterna vad gäller public service-uppdraget och hur tjänsten ska finansieras.

| (43) | I de två public service-avtal som ingicks mellan RTP och portugisiska staten 1993 respektive 1996 ges en detaljerad beskrivning av public service-uppdraget och finansieringen av detta (nedan kallat det gamla public service-avtalet och det nya public service-avtalet eller public service-avtalen när båda avtalen avses) (28). |
| --- | --- |

(43)

I de två public service-avtal som ingicks mellan RTP och portugisiska staten 1993 respektive 1996 ges en detaljerad beskrivning av public service-uppdraget och finansieringen av detta (nedan kallat det gamla public service-avtalet och det nya public service-avtalet eller public service-avtalen när båda avtalen avses) (28).

| (44) | I artikel 4 i lag nr 21/92 föreskrivs att den portugisiska staten och RTP ska ingå ett koncessionsavtal, och dessutom anges de viktigaste skyldigheterna med avseende på public service-uppdraget som ska uppfyllas inom ramen för avtalet. I artikel 4.2 anges de allmänna principerna som RTP måste iaktta vid sin koncessionsverksamhet (29). I artikel 4.3 anges de skyldigheter som följer av public service-uppdraget (30). |
| --- | --- |

(44)

I artikel 4 i lag nr 21/92 föreskrivs att den portugisiska staten och RTP ska ingå ett koncessionsavtal, och dessutom anges de viktigaste skyldigheterna med avseende på public service-uppdraget som ska uppfyllas inom ramen för avtalet. I artikel 4.2 anges de allmänna principerna som RTP måste iaktta vid sin koncessionsverksamhet (29). I artikel 4.3 anges de skyldigheter som följer av public service-uppdraget (30).

| (45) | I public service-avtalen bekräftas RTP:s skyldigheter vad gäller public service-uppdraget. För det första omfattas RTP av allmänna skyldigheter och krav på programmens innehåll (31). RTP ska tillhandahålla public service-TV med två kanaler med allmän täckning över Portugals fastland. Den första kanalen ska vara av mer allmän karaktär och erbjuda program med mer allmänt innehåll. Den andra kanalen ska framför allt vända sig till en mer specifik publik och erbjuda kulturella och vetenskapliga program samt utbildningsprogram. En av kanalerna ska täcka de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira. |
| --- | --- |

(45)

I public service-avtalen bekräftas RTP:s skyldigheter vad gäller public service-uppdraget. För det första omfattas RTP av allmänna skyldigheter och krav på programmens innehåll (31). RTP ska tillhandahålla public service-TV med två kanaler med allmän täckning över Portugals fastland. Den första kanalen ska vara av mer allmän karaktär och erbjuda program med mer allmänt innehåll. Den andra kanalen ska framför allt vända sig till en mer specifik publik och erbjuda kulturella och vetenskapliga program samt utbildningsprogram. En av kanalerna ska täcka de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira.

| (46) | För det andra innehåller public service-avtalen särskilda krav på RTP:s programutbud (32). I avtalen fastställs regler för programmens kvalitet (mångfald, objektiv information osv.) och innehåll (nya dramaproduktioner, sport, barnprogram, portugisisk kultur, nationella nyheter och underhållningsprogram). RTP ska upplåta sändningstid till vissa grupper, stödja filmproduktion och övriga former av audiovisuell produktion, främja produktion av utbildnings- och fortbildningsprogram, säkerställa utbyte av program med de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira och främja samarbete med andra organ inom Europeiska unionen som tillhandahåller public service-tv. Dessutom ska RTP uppfylla särskilda krav på programutbud som avser internationellt samarbete. Exempelvis ska RTP producera och sända program för portugisiska folkgrupper i utlandet och för de länder i Afrika där portugisiska är officiellt språk samt för Macau. RTP ska ansvara för RTP Madeiras och RTP Azorernas verksamhet samt driva produktionscentrum och delegationer i utlandet. |
| --- | --- |

(46)

För det andra innehåller public service-avtalen särskilda krav på RTP:s programutbud (32). I avtalen fastställs regler för programmens kvalitet (mångfald, objektiv information osv.) och innehåll (nya dramaproduktioner, sport, barnprogram, portugisisk kultur, nationella nyheter och underhållningsprogram). RTP ska upplåta sändningstid till vissa grupper, stödja filmproduktion och övriga former av audiovisuell produktion, främja produktion av utbildnings- och fortbildningsprogram, säkerställa utbyte av program med de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira och främja samarbete med andra organ inom Europeiska unionen som tillhandahåller public service-tv. Dessutom ska RTP uppfylla särskilda krav på programutbud som avser internationellt samarbete. Exempelvis ska RTP producera och sända program för portugisiska folkgrupper i utlandet och för de länder i Afrika där portugisiska är officiellt språk samt för Macau. RTP ska ansvara för RTP Madeiras och RTP Azorernas verksamhet samt driva produktionscentrum och delegationer i utlandet.

| (47) | För det tredje ställer avtalen specifika krav på RTP. Till exempel ska RTP ha audiovisuella arkiv, införa ny teknik vad gäller utrustning och verksamhet, stödja Teatro Nacional de S. Carlos och tillhandahålla andra tjänster som kan fastställas efter behov. |
| --- | --- |

(47)

För det tredje ställer avtalen specifika krav på RTP. Till exempel ska RTP ha audiovisuella arkiv, införa ny teknik vad gäller utrustning och verksamhet, stödja Teatro Nacional de S. Carlos och tillhandahålla andra tjänster som kan fastställas efter behov.

| (48) | I artikel 5 i lag nr 58/90 tilldelas RTP koncession att bedriva public service-tv under en femtonårsperiod, som kan förlängas med ytterligare femton år, och som omfattar de frekvenser där den första och andra kanalen sänds. I artikel 4 i lag nr 21/92 anges att RTP har koncession för public service-tv. I de första klausulerna i public service-avtalen bekräftas att RTP ska tillhandahålla public service-tv (33). |
| --- | --- |

(48)

I artikel 5 i lag nr 58/90 tilldelas RTP koncession att bedriva public service-tv under en femtonårsperiod, som kan förlängas med ytterligare femton år, och som omfattar de frekvenser där den första och andra kanalen sänds. I artikel 4 i lag nr 21/92 anges att RTP har koncession för public service-tv. I de första klausulerna i public service-avtalen bekräftas att RTP ska tillhandahålla public service-tv (33).

| (49) | I public service-avtalen föreskrivs ett opinionsråd (Conselho de Opinião) (34) med olika företrädare från den allmänna opinionen som kan ingripa för att kontrollera att RTP uppfyller sina allmänna och särskilda skyldigheter när det gäller public service-tv. |
| --- | --- |

(49)

I public service-avtalen föreskrivs ett opinionsråd (Conselho de Opinião) (34) med olika företrädare från den allmänna opinionen som kan ingripa för att kontrollera att RTP uppfyller sina allmänna och särskilda skyldigheter när det gäller public service-tv.

| (50) | RTP är skyldigt att förse finansministern med en verksamhetsplan och en budget för sitt public service uppdrag (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) för nästkommande år, vilken ska åtföljas av yttranden från RTP:s revisionskommitté och opinionsrådet. Företaget måste även lämna en rapport om hur den uppfyllt sitt public service-uppdrag under föregående år (Relatório sobre o Cumprimento das Obrigacões do Serviço Público; nedan kallad public service-rapporten), vilken ska åtföljas av ett yttrande från RTP:s revisionskommitté (35). |
| --- | --- |

(50)

RTP är skyldigt att förse finansministern med en verksamhetsplan och en budget för sitt public service uppdrag (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) för nästkommande år, vilken ska åtföljas av yttranden från RTP:s revisionskommitté och opinionsrådet. Företaget måste även lämna en rapport om hur den uppfyllt sitt public service-uppdrag under föregående år (Relatório sobre o Cumprimento das Obrigacões do Serviço Público; nedan kallad public service-rapporten), vilken ska åtföljas av ett yttrande från RTP:s revisionskommitté (35).

| (51) | Finansministern och den regeringsledamot som ansvarar för medier ska kontrollera att public service-avtalen följs. Finansinspektionen har till uppdrag att granska finansieringsplanen. Dessutom ska en specialiserad externrevisor årligen företa en revision av public service-rapporterna (36). |
| --- | --- |

(51)

Finansministern och den regeringsledamot som ansvarar för medier ska kontrollera att public service-avtalen följs. Finansinspektionen har till uppdrag att granska finansieringsplanen. Dessutom ska en specialiserad externrevisor årligen företa en revision av public service-rapporterna (36).

| (52) | I det nya public service-avtalet föreskrivs även påföljder, i form av böter, konfiskering, inlösen eller uppsägning av avtalet, som staten kan tillgripa om avtalet inte uppfylls. |
| --- | --- |

(52)

I det nya public service-avtalet föreskrivs även påföljder, i form av böter, konfiskering, inlösen eller uppsägning av avtalet, som staten kan tillgripa om avtalet inte uppfylls.

| (53) | Samtliga RTP:s årliga räkenskaper för perioden 1992–1998 var föremål för en extern revision av en oberoende revisor. |
| --- | --- |

(53)

Samtliga RTP:s årliga räkenskaper för perioden 1992–1998 var föremål för en extern revision av en oberoende revisor.

| (54) | RTP utarbetade även public service-rapporter för samtliga år, med undantag för 1992, eftersom skyldigheten att företa externa revisioner fastställdes för första gången i det gamla public service-avtalet från 1993. Portugal hävdar att en rättsligt oberoende revisor avgav ett positivt och oberoende yttrande om public service-rapporterna för åren 1995–1998 (37). Portugal menar även att alla public service-rapporter under denna period åtföljdes av ett yttrande från RTP:s revisionskommitté och finansinspektionens (Inspecção-Geral de Finanças) revision, vilken är oberoende av RTP.
  Situationen vad gäller de externa revisionerna av public service-rapporterna är som följer. |
| --- | --- |

(54)

RTP utarbetade även public service-rapporter för samtliga år, med undantag för 1992, eftersom skyldigheten att företa externa revisioner fastställdes för första gången i det gamla public service-avtalet från 1993. Portugal hävdar att en rättsligt oberoende revisor avgav ett positivt och oberoende yttrande om public service-rapporterna för åren 1995–1998 (37). Portugal menar även att alla public service-rapporter under denna period åtföljdes av ett yttrande från RTP:s revisionskommitté och finansinspektionens (Inspecção-Geral de Finanças) revision, vilken är oberoende av RTP.

Situationen vad gäller de externa revisionerna av public service-rapporterna är som följer.

| (55) | Public service-rapporterna för 1993 och 1994 innehöll en förklaring i vilken det angavs att RTP uppfyllt sina skyldigheter vad gäller public service-uppdraget. Det var dock endast RTP:s ledning som stod för dessa förklaringar. |
| --- | --- |

(55)

Public service-rapporterna för 1993 och 1994 innehöll en förklaring i vilken det angavs att RTP uppfyllt sina skyldigheter vad gäller public service-uppdraget. Det var dock endast RTP:s ledning som stod för dessa förklaringar.

| (56) | Public service-rapporterna för 1995, 1996, 1997 och 1998 innehöll däremot uppfyllandeförklaringar från en av företaget oberoende extern revisor, Maia, Mesquita & Associados – (Revisor Oficial das Contas). I dess förklarades att det inte framkommit några fakta i revisionen som i någon betydande utsträckning kunde anses påverka beräkningen av de årliga ersättningarna till RTP enligt rapporterna för dessa år. |
| --- | --- |

(56)

Public service-rapporterna för 1995, 1996, 1997 och 1998 innehöll däremot uppfyllandeförklaringar från en av företaget oberoende extern revisor, Maia, Mesquita & Associados – (Revisor Oficial das Contas). I dess förklarades att det inte framkommit några fakta i revisionen som i någon betydande utsträckning kunde anses påverka beräkningen av de årliga ersättningarna till RTP enligt rapporterna för dessa år.

| (57) | Under 2010 inkom Portugal med mer omfattande externa revisioner av public service-rapporterna för perioden 1992–1997 till kommissionen. De externa revisionerna av public service-rapporterna för denna period anordnades av den nationella tillsynsmyndigheten på medieområdet (Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC)). Vad gäller denna period utfördes revisionerna av den av RTP oberoende externe revisorn Pedro Roque SROC (38). Portugal lämnade även en sammanfattande rapport över revisionsresultaten för samtliga år.
  Vad gäller 1998 så fanns det redan en extern revision av public service-rapporten för detta år. Den externa revisionen för 1998 utfördes av den externa revisorn BDO Binder (nedan kallad BDO Binder-rapporten) (39). |
| --- | --- |

(57)

Under 2010 inkom Portugal med mer omfattande externa revisioner av public service-rapporterna för perioden 1992–1997 till kommissionen. De externa revisionerna av public service-rapporterna för denna period anordnades av den nationella tillsynsmyndigheten på medieområdet (Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC)). Vad gäller denna period utfördes revisionerna av den av RTP oberoende externe revisorn Pedro Roque SROC (38). Portugal lämnade även en sammanfattande rapport över revisionsresultaten för samtliga år.

Vad gäller 1998 så fanns det redan en extern revision av public service-rapporten för detta år. Den externa revisionen för 1998 utfördes av den externa revisorn BDO Binder (nedan kallad BDO Binder-rapporten) (39).

| (58) | Uppdraget för revisionerna 1992–1997 var vad gäller vart och ett av åren att bedöma huruvida RTP hade fullgjort sina skyldigheter enligt det vid den aktuella tidpunkten gällande public service-avtalet samt huruvida kostnaderna för public service-verksamheten stod i överensstämmelse med ersättningarna. De externa revisionerna tog upp de public service-skyldigheter som följde av public service-avtalen samt tog hänsyn till de olika lagar som reglerade RTP:s public service-skyldigheter (t.ex. tv-lagen nr 58/90 av den 7 september 1990) samt verksamhetsplanen och budgeten (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) för public service-verksamheten samt public service-rapporterna. I de externa revisionerna undersöktes därefter huruvida public service-skyldigheterna hade uppfyllts. I rapporterna gjordes en jämförelse mellan betalningarna av ersättning från den portugisiska staten och de kostnader som anges i public service-rapporterna. |
| --- | --- |

(58)

Uppdraget för revisionerna 1992–1997 var vad gäller vart och ett av åren att bedöma huruvida RTP hade fullgjort sina skyldigheter enligt det vid den aktuella tidpunkten gällande public service-avtalet samt huruvida kostnaderna för public service-verksamheten stod i överensstämmelse med ersättningarna. De externa revisionerna tog upp de public service-skyldigheter som följde av public service-avtalen samt tog hänsyn till de olika lagar som reglerade RTP:s public service-skyldigheter (t.ex. tv-lagen nr 58/90 av den 7 september 1990) samt verksamhetsplanen och budgeten (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) för public service-verksamheten samt public service-rapporterna. I de externa revisionerna undersöktes därefter huruvida public service-skyldigheterna hade uppfyllts. I rapporterna gjordes en jämförelse mellan betalningarna av ersättning från den portugisiska staten och de kostnader som anges i public service-rapporterna.

| (59) | Vad gäller samtliga år, dvs. 1992–1997, kom man i revisionerna fram till att RTP i allt väsentligt uppfyllt sina viktigaste public service-skyldigheter. I revisionerna angavs det även att ”vad gäller överensstämmelsen mellan kostnaderna för de public service-tjänster som tillhandahållits och ersättningen för de ’faktiska kostnaderna’ så fanns det inga snedvridningar av betydelse som påverkade efterlevnaden av den lagstiftning som gällde vid den aktuella tidpunkten”. I den sammanfattande rapporten konstaterades det att det för samtliga år gällde att ersättningarna från den portugisiska staten var lägre än de belopp som angivits i var och en av de enskilda public service-rapporterna. Revisionerna offentliggörs på ERC:s webbplats (40). BDO Binder-rapporten tyder inte heller på att det skulle förekomma någon överkompensation för de public service-tjänster som tillhandahållits. |
| --- | --- |

(59)

Vad gäller samtliga år, dvs. 1992–1997, kom man i revisionerna fram till att RTP i allt väsentligt uppfyllt sina viktigaste public service-skyldigheter. I revisionerna angavs det även att ”vad gäller överensstämmelsen mellan kostnaderna för de public service-tjänster som tillhandahållits och ersättningen för de ’faktiska kostnaderna’ så fanns det inga snedvridningar av betydelse som påverkade efterlevnaden av den lagstiftning som gällde vid den aktuella tidpunkten”. I den sammanfattande rapporten konstaterades det att det för samtliga år gällde att ersättningarna från den portugisiska staten var lägre än de belopp som angivits i var och en av de enskilda public service-rapporterna. Revisionerna offentliggörs på ERC:s webbplats (40). BDO Binder-rapporten tyder inte heller på att det skulle förekomma någon överkompensation för de public service-tjänster som tillhandahållits.

| (60) | I artikel 5 i lag nr 21/92 fastställs RTP:s rätt att ta emot ersättning från staten för att tillhandahålla public service-tv. Denna rätt bekräftas i public service-avtalen. |
| --- | --- |

(60)

I artikel 5 i lag nr 21/92 fastställs RTP:s rätt att ta emot ersättning från staten för att tillhandahålla public service-tv. Denna rätt bekräftas i public service-avtalen.

| (61) | Utöver systemet med årlig ersättning (se skäl 19) anges även i public service-avtalen att Portugal ska finansiera följande:






  a) | Betalning av särskilda tjänster enligt avtal att tillhandahålla tjänster som ingåtts eller som kommer att ingås mellan den offentliga förvaltningen och RTP (41). |
| --- | --- | --- |

(61)

Utöver systemet med årlig ersättning (se skäl 19) anges även i public service-avtalen att Portugal ska finansiera följande:

a)

Betalning av särskilda tjänster enligt avtal att tillhandahålla tjänster som ingåtts eller som kommer att ingås mellan den offentliga förvaltningen och RTP (41).

| b) | Statligt deltagande i alla RTP:s investeringar, särskilt i de investeringar som gäller de infrastrukturer som krävs för fungerande produktions- och sändningsanläggningar i de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira, audiovisuella arkiv, RTP:s internationella sändningar och andra investeringar som RTP av tekniska skäl är skyldigt att genomföra (42). |
| --- | --- |

b)

Statligt deltagande i alla RTP:s investeringar, särskilt i de investeringar som gäller de infrastrukturer som krävs för fungerande produktions- och sändningsanläggningar i de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira, audiovisuella arkiv, RTP:s internationella sändningar och andra investeringar som RTP av tekniska skäl är skyldigt att genomföra (42).

| (62) | Beräkning av kostnader och intäkter för public service-uppdraget som berättigar till ersättning till RTP baserar sig på ett system för analytiskt kostnadsredovisning. I public service-avtalen anges kriterierna för beräkning av de kostnader som kan erhålla ersättning vad gäller varje public service-skyldighet (43). |
| --- | --- |

(62)

Beräkning av kostnader och intäkter för public service-uppdraget som berättigar till ersättning till RTP baserar sig på ett system för analytiskt kostnadsredovisning. I public service-avtalen anges kriterierna för beräkning av de kostnader som kan erhålla ersättning vad gäller varje public service-skyldighet (43).

| (63) | Inom ramen för detta system för analytisk kostnadsredovisning fördelade RTP kostnader och intäkter (till exempel kostnader för personal och utrustning) på ett fastställt antal verksamheter (förvaltning av programplaneringen, direkta och indirekta programkostnader, distributionskostnader, sändningskostnader, marknadsföringskostnader och övriga kostnader). |
| --- | --- |

(63)

Inom ramen för detta system för analytisk kostnadsredovisning fördelade RTP kostnader och intäkter (till exempel kostnader för personal och utrustning) på ett fastställt antal verksamheter (förvaltning av programplaneringen, direkta och indirekta programkostnader, distributionskostnader, sändningskostnader, marknadsföringskostnader och övriga kostnader).

| (64) | De direkta kostnaderna för de olika verksamheterna fördelas mellan de olika kostnadsbärarna (till exempel RTP 1, RTP 2, RTPi och RTP África). De indirekta kostnaderna fördelas på kostnadsbärarna på grundval av enhetliga kriterier (till exempel antalet sändningstimmar) (44). |
| --- | --- |

(64)

De direkta kostnaderna för de olika verksamheterna fördelas mellan de olika kostnadsbärarna (till exempel RTP 1, RTP 2, RTPi och RTP África). De indirekta kostnaderna fördelas på kostnadsbärarna på grundval av enhetliga kriterier (till exempel antalet sändningstimmar) (44).

| (65) | Systemet för analytisk kostnadsredovisning kännetecknas av följande:






  a) | Enligt public service-avtalen kan bara nettodriftskostnaderna ersättas enligt den metod som beskrivs i avtalen. Finansiella kostnader, extraordinära utgifter och avsättningar som inte kan hänföras direkt till en särskild verksamhet får inte ersättas (45). |
| --- | --- | --- |

(65)

Systemet för analytisk kostnadsredovisning kännetecknas av följande:

a)

Enligt public service-avtalen kan bara nettodriftskostnaderna ersättas enligt den metod som beskrivs i avtalen. Finansiella kostnader, extraordinära utgifter och avsättningar som inte kan hänföras direkt till en särskild verksamhet får inte ersättas (45).

| b) | För att beräkna de återbetalningsbara nettodriftskostnaderna ska RTP dra driftsintäkterna för respektive public service-skyldighet från driftskostnaderna. |
| --- | --- |

b)

För att beräkna de återbetalningsbara nettodriftskostnaderna ska RTP dra driftsintäkterna för respektive public service-skyldighet från driftskostnaderna.

| c) | Enligt det gamla public service-avtalet var ersättning inte möjlig i samband med den allmänna skyldigheten att tillhandahålla public service-tv genom kanalerna RTP 1 och RTP 2 och att se till att de självstyrande regionerna täcks av en av dessa två kanaler (46). |
| --- | --- |

c)

Enligt det gamla public service-avtalet var ersättning inte möjlig i samband med den allmänna skyldigheten att tillhandahålla public service-tv genom kanalerna RTP 1 och RTP 2 och att se till att de självstyrande regionerna täcks av en av dessa två kanaler (46).

| d) | Enligt det nya public service-avtalet är driftskostnaderna för RTP 1 och RTP 2 ersättningsberättigande, även om ingen ytterligare ersättning är möjlig om de faktiska nettodriftskostnaderna för RTP 1 och RTP 2 skulle överstiga de budgeterade kostnaderna (47). |
| --- | --- |

d)

Enligt det nya public service-avtalet är driftskostnaderna för RTP 1 och RTP 2 ersättningsberättigande, även om ingen ytterligare ersättning är möjlig om de faktiska nettodriftskostnaderna för RTP 1 och RTP 2 skulle överstiga de budgeterade kostnaderna (47).

| (66) | I sina årliga public service-rapporter har RTP angett nettokostnaden för att tillhandahålla public service-tv enligt den beräkningsmetod som beskrivs i skälen 60–65. Nedanstående tabell innehåller en översikt över de kostnader för varje public service-verksamhet för vilka RTP har rätt att få ersättning.

  Tabell 4


  Rapporterade återbetalningsbara nettodriftskostnader för public service-tv













  (i miljoner PTE) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Text-tv | | | | | | 112,9 | 86,8 |
| Drift av RTP Internacional | 882,3 | 1 517,4 | 1 826,9 | 1 890,8 | 2 059,6 | 3 999,1 | 3 712,9 |
| RTP África | — | — | — | — | | 654,7 | 1 332,0 |
| RTP 1:s direktsändningar för Madeira och Azorerna | — | — | — | — | — | 76,8 | 295,4 |
| Audiovisuella arkiv | 509,1 | 241,6 | 402,7 | 492,7 | 184,9 | 909,4 | 672,1 |
| Samarbete med de portugisisktalande länderna i Afrika | 186,9 | 128,4 | 172,2 | 148,6 | 144,9 | 202,4 | 200,3 |
| Skillnader i täckning | 406,7 | 1 312,8 | 1 314,2 | 1 050,3 | 1 050,0 | 622,6 | 208,6 |
| Delegationer och korrespondenter | 797,8 | 658,2 | 681,1 | 642,7 | 583,2 | 457,2 | 211,0 |
| Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos | | 50,0 | 55,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 |
| Stöd till filmproduktion | | 215,0 | 95,0 | 27,5 | 156,5 | 391,1 | 352,8 |
| Drift av anläggningar i de självstyrande regionerna | 3 453,4 | 3 486,0 | 3 685,9 | 3 696,1 | 3 846,6 | 3 459,2 | 2 855,2 |
| Sändningar för vissa grupper | 482,0 | 350,6 | 151,1 | 94,6 | 80,8 | | |
| Sport-tv (48) | | | | | | | – 440,0 |
| Nettokostnader för drift av RTP 1 | | | | | | 16 946,1 | 11 916,6 |
| Nettokostnader för drift av RTP 2 | | | | | 9 050,6 | 10 080,6 | 8 637,6 |
| Totala nettodriftskostnader | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 |
| Källa: De portugisiska myndigheterna och public service-rapporterna. |

(66)

I sina årliga public service-rapporter har RTP angett nettokostnaden för att tillhandahålla public service-tv enligt den beräkningsmetod som beskrivs i skälen 60–65. Nedanstående tabell innehåller en översikt över de kostnader för varje public service-verksamhet för vilka RTP har rätt att få ersättning.

Tabell 4

Rapporterade återbetalningsbara nettodriftskostnader för public service-tv

(i miljoner PTE)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Text-tv

112,9

86,8

Drift av RTP Internacional

882,3

1 517,4

1 826,9

1 890,8

2 059,6

3 999,1

3 712,9

RTP África

—

—

—

—

654,7

1 332,0

RTP 1:s direktsändningar för Madeira och Azorerna

—

—

—

—

—

76,8

295,4

Audiovisuella arkiv

509,1

241,6

402,7

492,7

184,9

909,4

672,1

Samarbete med de portugisisktalande länderna i Afrika

186,9

128,4

172,2

148,6

144,9

202,4

200,3

Skillnader i täckning

406,7

1 312,8

1 314,2

1 050,3

1 050,0

622,6

208,6

Delegationer och korrespondenter

797,8

658,2

681,1

642,7

583,2

457,2

211,0

Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos

50,0

55,0

60,0

60,0

60,0

60,0

Stöd till filmproduktion

215,0

95,0

27,5

156,5

391,1

352,8

Drift av anläggningar i de självstyrande regionerna

3 453,4

3 486,0

3 685,9

3 696,1

3 846,6

3 459,2

2 855,2

Sändningar för vissa grupper

482,0

350,6

151,1

94,6

80,8

Sport-tv (48)

– 440,0

Nettokostnader för drift av RTP 1

16 946,1

11 916,6

Nettokostnader för drift av RTP 2

9 050,6

10 080,6

8 637,6

Totala nettodriftskostnader

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

Källa: De portugisiska myndigheterna och public service-rapporterna.

| (67) | Nedanstående tabell innehåller en översikt över RTP:s investeringar i utrustning för public service-verksamheten. Den visar realinvesteringarna i public service-verksamheten både enligt vad som uppgetts i de årliga räkenskaperna och i public service-rapporterna. Det är att märka att realinvesteringarna i public service-verksamhet var större än de investeringar som angivits i public service-avtalen.

  Tabell 5


  Investeringar i public service-verksamhet














  (i miljoner PTE) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Totalt |
| Räkenskaperna | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Public service-rapporterna | 2 327,3 | 98,0 | 1 975,1 | 154,4 | 28,1 | 4 037,4 | 6 127,8 | 14 748,1 |
| Skillnad | 305,3 | 2 004,0 | 788,8 | 838,3 | 1 452,3 | 0 | –73,6 | 5 315,1 |
| Källa: RTP:s räkenskaper och public service-rapporterna. |

(67)

Nedanstående tabell innehåller en översikt över RTP:s investeringar i utrustning för public service-verksamheten. Den visar realinvesteringarna i public service-verksamheten både enligt vad som uppgetts i de årliga räkenskaperna och i public service-rapporterna. Det är att märka att realinvesteringarna i public service-verksamhet var större än de investeringar som angivits i public service-avtalen.

Tabell 5

Investeringar i public service-verksamhet

(i miljoner PTE)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Totalt

Räkenskaperna

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Public service-rapporterna

2 327,3

98,0

1 975,1

154,4

28,1

4 037,4

6 127,8

14 748,1

Skillnad

305,3

2 004,0

788,8

838,3

1 452,3

0

–73,6

5 315,1

Källa: RTP:s räkenskaper och public service-rapporterna.

| (68) | Engångsåtgärdernas mål var att ersätta RTP för företagets public service-uppdrag och finansiera dess investeringar. |
| --- | --- |

(68)

Engångsåtgärdernas mål var att ersätta RTP för företagets public service-uppdrag och finansiera dess investeringar.

| (69) | I Portugal valdes inte public service-operatören enligt ett anbudsförfarande där alla berörda företag hade möjlighet att ange det ersättningsbelopp som de krävde för att bedriva public service-tv enligt koncessionen. RTP utsågs av regeringen att tillhandahålla public service-tv. |
| --- | --- |

(69)

I Portugal valdes inte public service-operatören enligt ett anbudsförfarande där alla berörda företag hade möjlighet att ange det ersättningsbelopp som de krävde för att bedriva public service-tv enligt koncessionen. RTP utsågs av regeringen att tillhandahålla public service-tv.

| (70) | Sedan 1992 förekommer både offentliga och privata programföretag på den portugisiska tv-marknaden. Förutom RTP har de privata operatörerna SIC och TVI tillstånd att driva tv-kanaler. SIC var den första privata operatören att inleda sin sändningsverksamhet den 6 oktober 1992. Åtgärderna till förmån för RTP skulle kunna leda till snedvridningar av konkurrensen på tv-marknaden. |
| --- | --- |

(70)

Sedan 1992 förekommer både offentliga och privata programföretag på den portugisiska tv-marknaden. Förutom RTP har de privata operatörerna SIC och TVI tillstånd att driva tv-kanaler. SIC var den första privata operatören att inleda sin sändningsverksamhet den 6 oktober 1992. Åtgärderna till förmån för RTP skulle kunna leda till snedvridningar av konkurrensen på tv-marknaden.

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (71) | Efter det att kommissionen inlett granskningsförfarandet i detta ärende inkom flera berörda parter med synpunkter på de åtgärder som anges i skälen 21–39. Nedan ges en översikt över de relevanta synpunkter som inkom från de berörda parterna, sorterade efter kategori av åtgärd. |
| --- | --- |

(71)

Efter det att kommissionen inlett granskningsförfarandet i detta ärende inkom flera berörda parter med synpunkter på de åtgärder som anges i skälen 21–39. Nedan ges en översikt över de relevanta synpunkter som inkom från de berörda parterna, sorterade efter kategori av åtgärd.

| (72) | Endast synpunkter avseende de frågor som inte reglerats genom förstainstansrättens dom i mål T-442/03 tas upp till behandling i detta avsnitt. Det rör sig således om synpunkter på befrielse från notarie- och registreringsavgifter och från avgifter för offentliggörande samt på de andra åtgärder (uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten 1993, ett kapitaltillskott under perioden 1994–1997 och ett lån 1998) som anges i artikel 1 i beslut 2005/406/EG. I dessa synpunkter från berörda parter ingår även sådana synpunkter som lämnats efter kommissionens inledande beslut av den 15 december 2001 samt sådana synpunkter som mottagits efter uppmaningen att inkomma med synpunkter av den 24 december 2008 (49). |
| --- | --- |

(72)

Endast synpunkter avseende de frågor som inte reglerats genom förstainstansrättens dom i mål T-442/03 tas upp till behandling i detta avsnitt. Det rör sig således om synpunkter på befrielse från notarie- och registreringsavgifter och från avgifter för offentliggörande samt på de andra åtgärder (uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten 1993, ett kapitaltillskott under perioden 1994–1997 och ett lån 1998) som anges i artikel 1 i beslut 2005/406/EG. I dessa synpunkter från berörda parter ingår även sådana synpunkter som lämnats efter kommissionens inledande beslut av den 15 december 2001 samt sådana synpunkter som mottagits efter uppmaningen att inkomma med synpunkter av den 24 december 2008 (49).

| (73) | SIC och TVI hävdade att befrielsen från notarie- och registreringsavgifter utgjorde ett undantag från de regler som normalt är tillämpliga enligt portugisisk lag för alla ändringar i bolagsordningar. SIC framhöll att befrielsen inte enbart var begränsad till omvandlingen av RTP 1992. Enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92 bolagsordningen omfattades RTP av en allmän befrielse från skatter och avgifter för alla slags anmälningar och registreringar. |
| --- | --- |

(73)

SIC och TVI hävdade att befrielsen från notarie- och registreringsavgifter utgjorde ett undantag från de regler som normalt är tillämpliga enligt portugisisk lag för alla ändringar i bolagsordningar. SIC framhöll att befrielsen inte enbart var begränsad till omvandlingen av RTP 1992. Enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92 bolagsordningen omfattades RTP av en allmän befrielse från skatter och avgifter för alla slags anmälningar och registreringar.

| (74) | TVI hänvisade till att RTP också var befriat från att betala kostnaderna i samband med offentliggörandet av stiftelseurkunden. |
| --- | --- |

(74)

TVI hänvisade till att RTP också var befriat från att betala kostnaderna i samband med offentliggörandet av stiftelseurkunden.

| (75) | Vad gäller kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 framhöll SIC, ACT (sammanslutning för kommersiella tv-bolag), det italienska privata programföretaget Mediaset och TVI att ingen rationell aktieägare skulle ha ökat kapitalet i ett bolag med RTP:s egenskaper. Kapitaltillskotten i fråga gjordes till ett företag med stora förluster som dessutom saknade en fungerande omstruktureringsplan för att få företaget på fötter igen. |
| --- | --- |

(75)

Vad gäller kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 framhöll SIC, ACT (sammanslutning för kommersiella tv-bolag), det italienska privata programföretaget Mediaset och TVI att ingen rationell aktieägare skulle ha ökat kapitalet i ett bolag med RTP:s egenskaper. Kapitaltillskotten i fråga gjordes till ett företag med stora förluster som dessutom saknade en fungerande omstruktureringsplan för att få företaget på fötter igen.

| (76) | Vad gäller lånet 1998 hävdade SIC också att inget finansinstitut skulle ha beviljat detta lån till RTP, eftersom företaget i praktiken hade gått i konkurs redan 1996. |
| --- | --- |

(76)

Vad gäller lånet 1998 hävdade SIC också att inget finansinstitut skulle ha beviljat detta lån till RTP, eftersom företaget i praktiken hade gått i konkurs redan 1996.

| (77) | SIC framhöll framför allt att det inte hade genomförts några externa revisioner, vilket borde ha skett på regelbunden basis. Företaget hänvisade även till de brister som konstaterats för 1998 i BDO Binder-rapporten för det året, dvs. den enda existerande externa revisionen, som kommissionen borde ha beaktat. SIC pekade på flera kritiska anmärkningar i BDO Binder-rapporten för 1998, bl.a. att RTP i sina sändningar inte respekterat begränsningarna vad gäller reklam. SIC påpekade att RTP enligt public service-avtalen har skyldighet att iaktta begränsningar vad gäller reklam, t.ex. att endast ett visst antal minuter reklam får visas per timme. I BDO Binder-rapporten konstateras det att denna skyldighet inte hade uppfyllts för 1998. SIC pekade även på ett annat undersökningsresultat, nämligen att vissa tillgångar inte redovisats, vilket det förefaller se som ett bevis för att de investeringar som avser dessa tillgångar aldrig genomförts. |
| --- | --- |

(77)

SIC framhöll framför allt att det inte hade genomförts några externa revisioner, vilket borde ha skett på regelbunden basis. Företaget hänvisade även till de brister som konstaterats för 1998 i BDO Binder-rapporten för det året, dvs. den enda existerande externa revisionen, som kommissionen borde ha beaktat. SIC pekade på flera kritiska anmärkningar i BDO Binder-rapporten för 1998, bl.a. att RTP i sina sändningar inte respekterat begränsningarna vad gäller reklam. SIC påpekade att RTP enligt public service-avtalen har skyldighet att iaktta begränsningar vad gäller reklam, t.ex. att endast ett visst antal minuter reklam får visas per timme. I BDO Binder-rapporten konstateras det att denna skyldighet inte hade uppfyllts för 1998. SIC pekade även på ett annat undersökningsresultat, nämligen att vissa tillgångar inte redovisats, vilket det förefaller se som ett bevis för att de investeringar som avser dessa tillgångar aldrig genomförts.

| (78) | Efter det att artikel 1 och en del av artikel 2 i beslut 2005/406/EG ogiltigförklarats av domstolen i mål T-442/03 hävdade SIC att kommissionen i detta beslut även borde ta hänsyn till den portugisiska revisionsrättens (Tribunal de Contas, nedan kallad revisionsrätten) rapport från juni 2002 (nr 8/2002). SCI uppger att denna rapport, som omfattar perioden 1997–2000 (senare utökat till 1993) hade ett objektivt uppdrag att granska hur RTP skötte förvaltningen och tillhandahållandet av public service-tjänsterna ur ett effektivitets- och lönsamhetsperspektiv. SIC:s slutsats vad gäller rapportens undersökningsresultat är att det saknas en strategi för RTP:s program, att de interna direktiven från styrelsen om kostnadsbegränsningar inte iakttagits och att den årliga budgeten inte följts. SIC angav vidare att revisionsrätten har påpekat att Portugal ännu inte angivit att beviljandet av statligt stöd förutsätter att RTP verkligen uppfyller sitt public service-uppdrag. |
| --- | --- |

(78)

Efter det att artikel 1 och en del av artikel 2 i beslut 2005/406/EG ogiltigförklarats av domstolen i mål T-442/03 hävdade SIC att kommissionen i detta beslut även borde ta hänsyn till den portugisiska revisionsrättens (Tribunal de Contas, nedan kallad revisionsrätten) rapport från juni 2002 (nr 8/2002). SCI uppger att denna rapport, som omfattar perioden 1997–2000 (senare utökat till 1993) hade ett objektivt uppdrag att granska hur RTP skötte förvaltningen och tillhandahållandet av public service-tjänsterna ur ett effektivitets- och lönsamhetsperspektiv. SIC:s slutsats vad gäller rapportens undersökningsresultat är att det saknas en strategi för RTP:s program, att de interna direktiven från styrelsen om kostnadsbegränsningar inte iakttagits och att den årliga budgeten inte följts. SIC angav vidare att revisionsrätten har påpekat att Portugal ännu inte angivit att beviljandet av statligt stöd förutsätter att RTP verkligen uppfyller sitt public service-uppdrag.

| (79) | SIC hänvisade till den portugisiska revisionsrättens allmänna slutsatser om public service-avtalen i vilka det anges att avtalen är så utformade att de uppmuntrar en ineffektiv förvaltning från RTP:s sida och endast ger en vag och ospecificerad beskrivning av public service-uppgifterna. |
| --- | --- |

(79)

SIC hänvisade till den portugisiska revisionsrättens allmänna slutsatser om public service-avtalen i vilka det anges att avtalen är så utformade att de uppmuntrar en ineffektiv förvaltning från RTP:s sida och endast ger en vag och ospecificerad beskrivning av public service-uppgifterna.

IV.   KOMMENTARER FRÅN DE PORTUGISISKA MYNDIGHETERNA

| (80) | Vad gäller befrielsen från notariearvodena för stiftelseurkund, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande hävdar Portugal att eftersom omvandlingen av det offentliga företaget till ett aktiebolag (sociedade anónima) skedde genom en lagstiftningsakt så fanns det inget underlag för uppbörd av skatter och vederlag vare sig för ett formellt genomförande av omvandlingen genom en stiftelseurkund eller för registrering och offentliggörande. |
| --- | --- |

(80)

Vad gäller befrielsen från notariearvodena för stiftelseurkund, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande hävdar Portugal att eftersom omvandlingen av det offentliga företaget till ett aktiebolag (sociedade anónima) skedde genom en lagstiftningsakt så fanns det inget underlag för uppbörd av skatter och vederlag vare sig för ett formellt genomförande av omvandlingen genom en stiftelseurkund eller för registrering och offentliggörande.

| (81) | Omvandlingen av RTP till ett aktiebolag 1992 skedde i syfte att göra det till ett privaträttsligt subjekt och för att dess verksamhet skulle ske mer i överensstämmelse med de regler som gäller för en privat aktör. Det var nödvändigt att förse RTP med de medel och de förutsättningar som det behövde för att kunna utföra sitt public service-uppdrag på bästa möjliga sätt på en marknad som i allt högre utsträckning hade öppnats upp för konkurrens. Målet var att göra RTP:s förvaltning och verksamhet lika flexibel som hos ”normala” privaträttsliga företag. Enligt Portugal var aktiebolagslösningen smidigare än de statliga kontrollförfaranden som RTP omfattades av när det var ett offentligt företag och denna lösning gav därmed RTP bättre förutsättningar för att utveckla tv-kanaler och programutbud. |
| --- | --- |

(81)

Omvandlingen av RTP till ett aktiebolag 1992 skedde i syfte att göra det till ett privaträttsligt subjekt och för att dess verksamhet skulle ske mer i överensstämmelse med de regler som gäller för en privat aktör. Det var nödvändigt att förse RTP med de medel och de förutsättningar som det behövde för att kunna utföra sitt public service-uppdrag på bästa möjliga sätt på en marknad som i allt högre utsträckning hade öppnats upp för konkurrens. Målet var att göra RTP:s förvaltning och verksamhet lika flexibel som hos ”normala” privaträttsliga företag. Enligt Portugal var aktiebolagslösningen smidigare än de statliga kontrollförfaranden som RTP omfattades av när det var ett offentligt företag och denna lösning gav därmed RTP bättre förutsättningar för att utveckla tv-kanaler och programutbud.

| (82) | Portugal hävdar att det var helt i linje med det portugisiska rättssystemets natur och logik att låta omvandlingen av RTP 1992 ske genom en lag utan att det ställdes krav på en stiftelseurkund för det formella genomförandet. I detta sammanhang erinrar Portugal om att RTP:s inrättande som ett offentligt företag 1975 skedde lagstiftningsvägen, nämligen genom lag (Decreto-lei) nr 674-D/75. Följaktligen måste, precis såsom uttryckligen anges i lag nr 84/88 som var tillämplig på omvandlingen från offentligt företag till aktiebolag, en handling av detta slag också ske lagstiftningsvägen.
  Enligt artikel 3.2 i lag nr 84/88, som är en allmän lag för omvandling av offentliga företag (se skäl 25), skulle den lagstiftningsakt genom vilken omvandlingen av det offentliga företaget skedde även godkänna det nybildade företagets bolagsordning. Detta överensstämmer för övrigt med principen om rättsakters ekvivalens enligt vilken en lagstiftningsakt endast kan ändras, upphävas eller återkallas genom en rättsakt som ligger på samma nivå inom rättsaktshierarkin. Portugal påpekar att principen om ekvivalens fastställs i den portugisiska konstitutionen (f.n. artikel 112.5 och vid tiden för RTP:s omvandling 1992 artikel 115.5) i vilken det anges att ”ingen lag kan skapa en annan kategori av lag eller ge andra typer av rättsakter behörighet att tolka, införliva, ändra, upphäva eller återkalla någon av dess bestämmelser med verkan för tredje part”. Även doktrinen instämmer i att denna princip bör tillämpas på omvandlingen av offentliga företag (50). Portugal hänvisar till ett antal domar från den portugisiska författningsdomstolen i vilka man bekräftar tolkningen att en lag endast kan tolkas genom en annan lag (51) och inte genom en rättsakt på en annan eller lägre nivå inom rättsaktshierarkin. |
| --- | --- |

(82)

Portugal hävdar att det var helt i linje med det portugisiska rättssystemets natur och logik att låta omvandlingen av RTP 1992 ske genom en lag utan att det ställdes krav på en stiftelseurkund för det formella genomförandet. I detta sammanhang erinrar Portugal om att RTP:s inrättande som ett offentligt företag 1975 skedde lagstiftningsvägen, nämligen genom lag (Decreto-lei) nr 674-D/75. Följaktligen måste, precis såsom uttryckligen anges i lag nr 84/88 som var tillämplig på omvandlingen från offentligt företag till aktiebolag, en handling av detta slag också ske lagstiftningsvägen.

Enligt artikel 3.2 i lag nr 84/88, som är en allmän lag för omvandling av offentliga företag (se skäl 25), skulle den lagstiftningsakt genom vilken omvandlingen av det offentliga företaget skedde även godkänna det nybildade företagets bolagsordning. Detta överensstämmer för övrigt med principen om rättsakters ekvivalens enligt vilken en lagstiftningsakt endast kan ändras, upphävas eller återkallas genom en rättsakt som ligger på samma nivå inom rättsaktshierarkin. Portugal påpekar att principen om ekvivalens fastställs i den portugisiska konstitutionen (f.n. artikel 112.5 och vid tiden för RTP:s omvandling 1992 artikel 115.5) i vilken det anges att ”ingen lag kan skapa en annan kategori av lag eller ge andra typer av rättsakter behörighet att tolka, införliva, ändra, upphäva eller återkalla någon av dess bestämmelser med verkan för tredje part”. Även doktrinen instämmer i att denna princip bör tillämpas på omvandlingen av offentliga företag (50). Portugal hänvisar till ett antal domar från den portugisiska författningsdomstolen i vilka man bekräftar tolkningen att en lag endast kan tolkas genom en annan lag (51) och inte genom en rättsakt på en annan eller lägre nivå inom rättsaktshierarkin.

| (83) | Portugal hävdar att omvandlingen av RTP till ett aktiebolag genom lag nr 21/92 följde denna allmänna regel i det portugisiska rättssystemet och att det inte hade varit lagenligt att använda ett privaträttsligt instrument i form av en stiftelseurkund. Portugal nämner flera exempel på andra offentliga företag som omvandlats till ett aktiebolag genom en lagstiftningsakt (52). |
| --- | --- |

(83)

Portugal hävdar att omvandlingen av RTP till ett aktiebolag genom lag nr 21/92 följde denna allmänna regel i det portugisiska rättssystemet och att det inte hade varit lagenligt att använda ett privaträttsligt instrument i form av en stiftelseurkund. Portugal nämner flera exempel på andra offentliga företag som omvandlats till ett aktiebolag genom en lagstiftningsakt (52).

| (84) | Portugal hänvisar till lag (Decreto-lei) nr 267/76 av den 8 april 1976 i vilken det för första gången fastställdes en allmän ordning för offentliga företag. Denna lag (Decreto-lei) föreskrev att offentliga företag endast kan inrättas genom en lag (Decreto-lei) som även måste godkänna företagets bolagsordning. Detta skulle även gälla för alla eventuella ändringar av bolagsordningen. |
| --- | --- |

(84)

Portugal hänvisar till lag (Decreto-lei) nr 267/76 av den 8 april 1976 i vilken det för första gången fastställdes en allmän ordning för offentliga företag. Denna lag (Decreto-lei) föreskrev att offentliga företag endast kan inrättas genom en lag (Decreto-lei) som även måste godkänna företagets bolagsordning. Detta skulle även gälla för alla eventuella ändringar av bolagsordningen.

| (85) | Portugal hänvisar vidare till lag nr 84/88 av den 20 juli 1988 (se skäl 25 i detta beslut) i vilken det föreskrivs att omvandlingen av ett offentligt företag till ett aktiebolag måste ske genom en lag (Decreto-lei) och att det nybildade företagets bolagsordning också måste godkännas genom samma lag. Portugal drar följaktligen slutsatsen att det krävdes en lag (Decreto-lei) för omvandlingen av RTP 1992 och att bolagsordningen endast kunde ha godkänts genom en lag och inte genom en stiftelseurkund. |
| --- | --- |

(85)

Portugal hänvisar vidare till lag nr 84/88 av den 20 juli 1988 (se skäl 25 i detta beslut) i vilken det föreskrivs att omvandlingen av ett offentligt företag till ett aktiebolag måste ske genom en lag (Decreto-lei) och att det nybildade företagets bolagsordning också måste godkännas genom samma lag. Portugal drar följaktligen slutsatsen att det krävdes en lag (Decreto-lei) för omvandlingen av RTP 1992 och att bolagsordningen endast kunde ha godkänts genom en lag och inte genom en stiftelseurkund.

| (86) | Dessutom krävdes det enligt lag nr 58/90 av den 7 september 1990 att public service-tv skulle tillhandahållas av operatörer som ägs helt eller till största del av en offentlig enhet och att bolagsordningen för en sådan operatör skulle godkännas genom en lag (Decreto-lei). |
| --- | --- |

(86)

Dessutom krävdes det enligt lag nr 58/90 av den 7 september 1990 att public service-tv skulle tillhandahållas av operatörer som ägs helt eller till största del av en offentlig enhet och att bolagsordningen för en sådan operatör skulle godkännas genom en lag (Decreto-lei).

| (87) | Vad gäller registreringsavgifterna påpekar Portugal att även om det gällde att registreringen av den bolagsordning som godkändes genom lag nr 21/92 var befriad från avgifter så var man ändå tvungen att genomföra registreringsformaliteterna ex officio, eftersom det föreskrivs i företagsregisterlagen (Código do Registo Comercial) att akter som rör företag ska registreras och offentliggöras. Enligt Portugal var värdet för registreringsavgifterna 11 000 contos (53), vilket motsvarar 11 000 000 escudos (PTE). |
| --- | --- |

(87)

Vad gäller registreringsavgifterna påpekar Portugal att även om det gällde att registreringen av den bolagsordning som godkändes genom lag nr 21/92 var befriad från avgifter så var man ändå tvungen att genomföra registreringsformaliteterna ex officio, eftersom det föreskrivs i företagsregisterlagen (Código do Registo Comercial) att akter som rör företag ska registreras och offentliggöras. Enligt Portugal var värdet för registreringsavgifterna 11 000 contos (53), vilket motsvarar 11 000 000 escudos (PTE).

| (88) | Vad gäller kravet på offentliggörande understryker Portugal att detta krav måste anses vara uppfyllt i och med att RTP:s bolagsordning offentliggjorts i Diário da República i en bilaga till lag nr 21/92, genom vilken de godkändes. |
| --- | --- |

(88)

Vad gäller kravet på offentliggörande understryker Portugal att detta krav måste anses vara uppfyllt i och med att RTP:s bolagsordning offentliggjorts i Diário da República i en bilaga till lag nr 21/92, genom vilken de godkändes.

| (89) | Vad gäller SIC:s kommentarer rörande artikel 11.2 i lag nr 21/92 svarade de portugisiska myndigheterna att den portugisiske lagstiftaren inte hade fastställt några särskild skatteförmåner för omvandlingar eller omstruktureringar av offentliga företag. Befrielsen grundade sig på lag (Decreto-lei) nr 404/90. De portugisiska myndigheterna hävdade att RTP inte var befriat från registreringsavgifter på grundval av artikel 11.2 i lag nr 21/92 annat än för omvandlingen 1992. De hävdade vidare att klassificeringen av artikel 11.2 i lag nr 21/92 som en permanent befrielse berodde på ett språkligt missförstånd. I stället för att fastställa att lagen (Decreto-lei) var tillräcklig för alla rättsliga ändamål och alla rättsakter som var nödvändiga för att reglera ”situationen” (dvs. omvandlingen 1992; författarens anmärkning), föreskrevs det i artikel 11.2 att RTP skulle vara befriat från alla avgifter och arvoden i samband med att dessa handlingar ges verkan genom införandet in i relevanta register (t.ex. fastighetsregistret). Detta innebär enligt Portugal att RTP enbart var befriat från sådana registreringsavgifter som avsåg omvandlingen 1992. Portugal lämnade tillhandahöll även handlingar av vilka det framgick att RTP betalat registreringsavgifter vid flera tillfällen. |
| --- | --- |

(89)

Vad gäller SIC:s kommentarer rörande artikel 11.2 i lag nr 21/92 svarade de portugisiska myndigheterna att den portugisiske lagstiftaren inte hade fastställt några särskild skatteförmåner för omvandlingar eller omstruktureringar av offentliga företag. Befrielsen grundade sig på lag (Decreto-lei) nr 404/90. De portugisiska myndigheterna hävdade att RTP inte var befriat från registreringsavgifter på grundval av artikel 11.2 i lag nr 21/92 annat än för omvandlingen 1992. De hävdade vidare att klassificeringen av artikel 11.2 i lag nr 21/92 som en permanent befrielse berodde på ett språkligt missförstånd. I stället för att fastställa att lagen (Decreto-lei) var tillräcklig för alla rättsliga ändamål och alla rättsakter som var nödvändiga för att reglera ”situationen” (dvs. omvandlingen 1992; författarens anmärkning), föreskrevs det i artikel 11.2 att RTP skulle vara befriat från alla avgifter och arvoden i samband med att dessa handlingar ges verkan genom införandet in i relevanta register (t.ex. fastighetsregistret). Detta innebär enligt Portugal att RTP enbart var befriat från sådana registreringsavgifter som avsåg omvandlingen 1992. Portugal lämnade tillhandahöll även handlingar av vilka det framgick att RTP betalat registreringsavgifter vid flera tillfällen.

| (90) | De portugisiska myndigheterna hävdar att bakgrunden till den ursprungliga uppgörelsen mellan socialförsäkringsmyndigheten och RTP om omläggning av skulden och avskrivning av räntor och böter var en rättslig tvist om det grundlagsenliga i lag (Decreto Regulamentar) nr 12/83 om obligatoriska avdrag från övertidsersättning till socialförsäkringssystemet. I uppgörelsen erkändes RTP:s tolkning att övertidsersättningen inte skulle omfattas av bidrag till socialförsäkringssystemet, vilket bekräftades av en skatteexpert. |
| --- | --- |

(90)

De portugisiska myndigheterna hävdar att bakgrunden till den ursprungliga uppgörelsen mellan socialförsäkringsmyndigheten och RTP om omläggning av skulden och avskrivning av räntor och böter var en rättslig tvist om det grundlagsenliga i lag (Decreto Regulamentar) nr 12/83 om obligatoriska avdrag från övertidsersättning till socialförsäkringssystemet. I uppgörelsen erkändes RTP:s tolkning att övertidsersättningen inte skulle omfattas av bidrag till socialförsäkringssystemet, vilket bekräftades av en skatteexpert.

| (91) | För det andra hävdar de portugisiska myndigheterna att regeringens formella tillstånd till denna uppgörelse inte innebar någon särskild ekonomisk fördel för RTP jämfört med andra företag med liknande omständigheter enligt lag (Decreto-lei) nr 411/91. De portugisiska myndigheterna hävdar att undantaget i artikel 2.1 d gäller för RTP eftersom företaget var föremål för ett statligt ingripande och upplevde flera dramatiska händelser när det förvaltades av en administrativ kommission som utsågs av regeringen 1977 (54). Enligt de portugisiska myndigheterna understryks undantagets allmänna karaktär av det faktum att det även har ingåtts ett avtal med en av de berörda parterna på grundval av lag (Decreto-lei) nr 411/91. |
| --- | --- |

(91)

För det andra hävdar de portugisiska myndigheterna att regeringens formella tillstånd till denna uppgörelse inte innebar någon särskild ekonomisk fördel för RTP jämfört med andra företag med liknande omständigheter enligt lag (Decreto-lei) nr 411/91. De portugisiska myndigheterna hävdar att undantaget i artikel 2.1 d gäller för RTP eftersom företaget var föremål för ett statligt ingripande och upplevde flera dramatiska händelser när det förvaltades av en administrativ kommission som utsågs av regeringen 1977 (54). Enligt de portugisiska myndigheterna understryks undantagets allmänna karaktär av det faktum att det även har ingåtts ett avtal med en av de berörda parterna på grundval av lag (Decreto-lei) nr 411/91.

| (92) | Vad gäller lånet påpekar de portugisiska myndigheterna att de tekniska lånevillkoren angav att den finansiella transaktionen omfattades av ränta som beräknats enligt marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(92)

Vad gäller lånet påpekar de portugisiska myndigheterna att de tekniska lånevillkoren angav att den finansiella transaktionen omfattades av ränta som beräknats enligt marknadsvillkor.

| (93) | Dessutom påpekade de portugisiska myndigheterna att kapitaltillskotten under perioden 1994–1998, tillsammans med betalningarna av ersättning, var ett medel för att finansiera kostnaderna för att tillhandahålla public service-tv. |
| --- | --- |

(93)

Dessutom påpekade de portugisiska myndigheterna att kapitaltillskotten under perioden 1994–1998, tillsammans med betalningarna av ersättning, var ett medel för att finansiera kostnaderna för att tillhandahålla public service-tv.

| (94) | Enligt de portugisiska myndigheterna visade sig den valda finansieringsmodellen för att ersätta RTP för public service-verksamheten vara olämplig och ge upphov till rörelseförluster. För det första beräknades alltid en lägre ersättning än vad som verkligen krävdes för finansieringen av public service-tv. För det andra betalade den portugisiska staten systematiskt ut dessa ersättningar för sent. Följaktligen var RTP tvunget att tillgripa bankfinansiering för att kunna klara av sina driftsutgifter, fastän det inte kunde ta med ränte- och amorteringskostnaderna i beräkningen av public service-kostnaderna. För det tredje måste RTP betala mervärdeskatt till staten för ersättningen, vilket minskade nettobeloppet. |
| --- | --- |

(94)

Enligt de portugisiska myndigheterna visade sig den valda finansieringsmodellen för att ersätta RTP för public service-verksamheten vara olämplig och ge upphov till rörelseförluster. För det första beräknades alltid en lägre ersättning än vad som verkligen krävdes för finansieringen av public service-tv. För det andra betalade den portugisiska staten systematiskt ut dessa ersättningar för sent. Följaktligen var RTP tvunget att tillgripa bankfinansiering för att kunna klara av sina driftsutgifter, fastän det inte kunde ta med ränte- och amorteringskostnaderna i beräkningen av public service-kostnaderna. För det tredje måste RTP betala mervärdeskatt till staten för ersättningen, vilket minskade nettobeloppet.

| (95) | Portugal hävdar följande: i) Skattebefrielserna (dvs. befrielse från notariearvodena för stiftelseurkund, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande), ii) betalningslättnaderna rörande avgiften för nätutnyttjandet, iii) omläggningen av skulden till socialförsäkringssystemet, iv) betalningen för förvärvet av tv-sändningsnätet, v) filmstödsprotokollet, och vi) det lån som RTP tog 1998 inte omfattas av begreppet statligt stöd. När det gäller de andra åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden hävdar de portugisiska myndigheterna att de måste betraktas som ersättning för public service-kostnaderna och följaktligen inte kan anses vara statligt stöd (55). Alternativt måste stödets förenlighet med unionslagstiftningen bedömas mot bakgrund av artikel 86.2 i EG-fördraget (numera artikel 106.2 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(95)

Portugal hävdar följande: i) Skattebefrielserna (dvs. befrielse från notariearvodena för stiftelseurkund, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande), ii) betalningslättnaderna rörande avgiften för nätutnyttjandet, iii) omläggningen av skulden till socialförsäkringssystemet, iv) betalningen för förvärvet av tv-sändningsnätet, v) filmstödsprotokollet, och vi) det lån som RTP tog 1998 inte omfattas av begreppet statligt stöd. När det gäller de andra åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden hävdar de portugisiska myndigheterna att de måste betraktas som ersättning för public service-kostnaderna och följaktligen inte kan anses vara statligt stöd (55). Alternativt måste stödets förenlighet med unionslagstiftningen bedömas mot bakgrund av artikel 86.2 i EG-fördraget (numera artikel 106.2 i EUF-fördraget).

| (96) | När det gäller beräkningen av överkompensationen påpekade de portugisiska myndigheterna följande:






  a) | 1996 års medräkning av driftskostnaderna för RTP 2 som ersättningsberättigade public service-kostnader grundade sig på det nya public service-avtalet enligt vilket ersättningen för RTP 2:s driftskostnader skulle träda i kraft från och med den 1 januari 1996 (56). |
| --- | --- | --- |

(96)

När det gäller beräkningen av överkompensationen påpekade de portugisiska myndigheterna följande:

a)

1996 års medräkning av driftskostnaderna för RTP 2 som ersättningsberättigade public service-kostnader grundade sig på det nya public service-avtalet enligt vilket ersättningen för RTP 2:s driftskostnader skulle träda i kraft från och med den 1 januari 1996 (56).

| b) | Lånet på 20 miljarder escudos (PTE) ska inte betraktas som ersättning eftersom det beviljades till marknadsvillkor. |
| --- | --- |

b)

Lånet på 20 miljarder escudos (PTE) ska inte betraktas som ersättning eftersom det beviljades till marknadsvillkor.

| c) | Kapitalökningarna var också avsedda att finansiera investeringar och inte enbart att ersätta stödberättigande public service-kostnader. Statens skyldighet att som aktieägare delta i finansiering av nödvändiga investeringar anges i public service-avtalen (57). |
| --- | --- |

c)

Kapitalökningarna var också avsedda att finansiera investeringar och inte enbart att ersätta stödberättigande public service-kostnader. Statens skyldighet att som aktieägare delta i finansiering av nödvändiga investeringar anges i public service-avtalen (57).

| d) | Ersättningarna omfattades av mervärdesskatt, och därför var det nettobelopp som RTP tog emot lägre. |
| --- | --- |

d)

Ersättningarna omfattades av mervärdesskatt, och därför var det nettobelopp som RTP tog emot lägre.

| e) | Enligt villkoren i det nya public service-avtalet var public service-kostnaderna endast ersättningsberättigande upp till de anslagna beloppen. |
| --- | --- |

e)

Enligt villkoren i det nya public service-avtalet var public service-kostnaderna endast ersättningsberättigande upp till de anslagna beloppen.

Med hänsyn till ovanstående argument drar de portugisiska myndigheterna slutsatsen att stödet till RTP för public service-uppdraget inte ska betraktas som orimligt högt eller olämpligt.

| (97) | Vad gäller det faktum att det inte genomförts några externa revisioner menade Portugal att kommissionen redan hade intagit en ståndpunkt angående RTP:s ekonomiska ställning, som även den omfattade perioden 1992–1998, utan att kräva någon extern revision av public service-verksamheten i sina beslut från 2006 i mål E 14/05 och NN 31/06 och dessa beslut hade inte hade överklagats till domstol. De portugisiska myndigheterna hävdar bl.a. att kommissionen redan tagit hänsyn till revisionsrättens rapport 8/2002 i beslut NN 31/06. De understryker vidare att kommissionen i beslut NN 31/06 dragit slutsatsen att RTP:s ekonomiska ställning under perioden 1992–1998 kunde förklaras av en kronisk underfinansiering av dess public service-verksamhet. I beslut NN 31/06 grundade kommissionen sitt avgörande på en extern rapport, dvs. PriceWaterhouse Coopers rapport från 2005, och de externa revisionerna av RTP:s årliga räkenskaper, vilka är de enda räkenskaper som Portugal anser vara relevanta. |
| --- | --- |

(97)

Vad gäller det faktum att det inte genomförts några externa revisioner menade Portugal att kommissionen redan hade intagit en ståndpunkt angående RTP:s ekonomiska ställning, som även den omfattade perioden 1992–1998, utan att kräva någon extern revision av public service-verksamheten i sina beslut från 2006 i mål E 14/05 och NN 31/06 och dessa beslut hade inte hade överklagats till domstol. De portugisiska myndigheterna hävdar bl.a. att kommissionen redan tagit hänsyn till revisionsrättens rapport 8/2002 i beslut NN 31/06. De understryker vidare att kommissionen i beslut NN 31/06 dragit slutsatsen att RTP:s ekonomiska ställning under perioden 1992–1998 kunde förklaras av en kronisk underfinansiering av dess public service-verksamhet. I beslut NN 31/06 grundade kommissionen sitt avgörande på en extern rapport, dvs. PriceWaterhouse Coopers rapport från 2005, och de externa revisionerna av RTP:s årliga räkenskaper, vilka är de enda räkenskaper som Portugal anser vara relevanta.

| (98) | Portugal påpekade vidare att public service-rapporterna för perioden 1993–1998 granskats av RTP:s företagsrevisorer (58). Portugal har emellertid därefter inkommit med externa revisioner av public service-rapporterna för perioden 1992–1998, jämte en slutlig sammanfattande rapport som omfattade samtliga dessa år. Den oberoende mediemyndigheten, Entidade Reguladora para a Comunicação Social, ERC, som ansvarade för anordnandet av dessa externa revisioner gav revisionsuppdraget till den externe revisorn Pedro Roque (59). |
| --- | --- |

(98)

Portugal påpekade vidare att public service-rapporterna för perioden 1993–1998 granskats av RTP:s företagsrevisorer (58). Portugal har emellertid därefter inkommit med externa revisioner av public service-rapporterna för perioden 1992–1998, jämte en slutlig sammanfattande rapport som omfattade samtliga dessa år. Den oberoende mediemyndigheten, Entidade Reguladora para a Comunicação Social, ERC, som ansvarade för anordnandet av dessa externa revisioner gav revisionsuppdraget till den externe revisorn Pedro Roque (59).

| (99) | Portugal gav mer detaljerade svar när det gäller mer specifika punkter i några av SIC:s påståenden. Vad gäller SIC:s påstående att det enligt BDO Binder-rapporten inte fanns något yttrande från opinionsrådet understryker Portugal att ett sådant yttrande inte behövdes för RTP:s public service-rapport. Även om ett yttrande från opinionsrådet kunde begäras enligt det gamla public service-avtalet så var det aldrig ett rättsligt bindande krav. Enligt det nya public service-avtalet krävs det inte heller något yttrande från opinionsrådet för public service-rapporterna. |
| --- | --- |

(99)

Portugal gav mer detaljerade svar när det gäller mer specifika punkter i några av SIC:s påståenden. Vad gäller SIC:s påstående att det enligt BDO Binder-rapporten inte fanns något yttrande från opinionsrådet understryker Portugal att ett sådant yttrande inte behövdes för RTP:s public service-rapport. Även om ett yttrande från opinionsrådet kunde begäras enligt det gamla public service-avtalet så var det aldrig ett rättsligt bindande krav. Enligt det nya public service-avtalet krävs det inte heller något yttrande från opinionsrådet för public service-rapporterna.

| (100) | Vad gäller SIC:s påstående att BDO Binder-rapporten för 1998 innehöll ungefär 53 miljoner euro i materiella anläggningstillgångar, trots att det inte fanns någon inventarieförteckning för några sådana tillgångar, så har Portugal bekräftat att det gjorts investeringar för sådana tillgångar. Att det inte fanns någon inventarieförteckning redan från början (bortsett från 4 miljoner euro kunde dessa tillgångar dock senare identifieras och retroaktivt tas upp i en inventarieförteckning) behöver i sig inte betyda att det inte hade gjorts några investeringar. Den externe revisorn bekräftade saldon, siffror och transaktioner med tredje part. |
| --- | --- |

(100)

Vad gäller SIC:s påstående att BDO Binder-rapporten för 1998 innehöll ungefär 53 miljoner euro i materiella anläggningstillgångar, trots att det inte fanns någon inventarieförteckning för några sådana tillgångar, så har Portugal bekräftat att det gjorts investeringar för sådana tillgångar. Att det inte fanns någon inventarieförteckning redan från början (bortsett från 4 miljoner euro kunde dessa tillgångar dock senare identifieras och retroaktivt tas upp i en inventarieförteckning) behöver i sig inte betyda att det inte hade gjorts några investeringar. Den externe revisorn bekräftade saldon, siffror och transaktioner med tredje part.

| (101) | Vad gäller SIC:s påstående att reklambegränsningarna överskridits 1998 enligt BDO Binder-rapporten påpekade Portugal att detta under inga omständigheter ändå inte skulle ha lett till en sänkt ersättning. Detta beror på att de belopp som RTP erhöll för den överskridna reklamtiden låg på en nivå som väl underskred underfinansieringen för det året. Portugal bekräftade att de totala reklamintäkterna (inbegripet intäkterna från den reklam som överskred begränsningen) hur som helst tagits med vid beräkningen av finansieringsbehovet, dvs. ersättningen för uppfyllandet av public service-uppdraget. |
| --- | --- |

(101)

Vad gäller SIC:s påstående att reklambegränsningarna överskridits 1998 enligt BDO Binder-rapporten påpekade Portugal att detta under inga omständigheter ändå inte skulle ha lett till en sänkt ersättning. Detta beror på att de belopp som RTP erhöll för den överskridna reklamtiden låg på en nivå som väl underskred underfinansieringen för det året. Portugal bekräftade att de totala reklamintäkterna (inbegripet intäkterna från den reklam som överskred begränsningen) hur som helst tagits med vid beräkningen av finansieringsbehovet, dvs. ersättningen för uppfyllandet av public service-uppdraget.

| (102) | Portugal hävdar att den portugisiska revisionsrättens rapport 8/2002 inte bör beaktas i detta beslut, eftersom domstolens dom i mål T-442/2003 endast fann en objektiv svaghet i den information som ingår i public service-rapporterna, som inte åtföljdes av en extern revision. Portugal framhåller att revisionsrättens rapport 8/2002 endast avser åren 1997–2000 och inte hela den period som omfattas av den aktuella granskningen. Åren 1993–1997 omfattades av rapporten endast för en allmän beskrivning av RTP:s finansiella situation och omstruktureringsbehov och utgör inte själva föremålet för rapporten. Rapportens syfte är att bedöma RTP:s förvaltning, statens roll som aktieägare och tillhandahållandet av public service-sändningarna.
  Portugal hävdar att revisionsrätten överskridit gränserna för sitt uppdrag att granska de offentliga finanserna och i stället gett sig in på en analys av de offentliga utgifternas effektivitet och kostnadseffektivitet. Enligt Portugal saknar rapporten relevans förutom att den utgjorde en oberoende revision av företaget, bekräftade Portugals räkenskaper och inte avslöjade några olagligheter. Portugal hävdar att kommissionen i detta beslut bör ta hänsyn till revisionsrättens rapport 20/98 i stället för revisionsrapport 8/2002, eftersom revisionsrapport 20/98 omfattar RTP:s ekonomiska och finansiella situation för perioden 1994–1996. I revisionsrapport 20/98 konstaterades att de kriterier som använt för att finansiera public service-verksamheten definieras tydligare i det nya public service-avtalet än i det gamla, vilket bestrids i rapport 8/2002 som kom senare. |
| --- | --- |

(102)

Portugal hävdar att den portugisiska revisionsrättens rapport 8/2002 inte bör beaktas i detta beslut, eftersom domstolens dom i mål T-442/2003 endast fann en objektiv svaghet i den information som ingår i public service-rapporterna, som inte åtföljdes av en extern revision. Portugal framhåller att revisionsrättens rapport 8/2002 endast avser åren 1997–2000 och inte hela den period som omfattas av den aktuella granskningen. Åren 1993–1997 omfattades av rapporten endast för en allmän beskrivning av RTP:s finansiella situation och omstruktureringsbehov och utgör inte själva föremålet för rapporten. Rapportens syfte är att bedöma RTP:s förvaltning, statens roll som aktieägare och tillhandahållandet av public service-sändningarna.

Portugal hävdar att revisionsrätten överskridit gränserna för sitt uppdrag att granska de offentliga finanserna och i stället gett sig in på en analys av de offentliga utgifternas effektivitet och kostnadseffektivitet. Enligt Portugal saknar rapporten relevans förutom att den utgjorde en oberoende revision av företaget, bekräftade Portugals räkenskaper och inte avslöjade några olagligheter. Portugal hävdar att kommissionen i detta beslut bör ta hänsyn till revisionsrättens rapport 20/98 i stället för revisionsrapport 8/2002, eftersom revisionsrapport 20/98 omfattar RTP:s ekonomiska och finansiella situation för perioden 1994–1996. I revisionsrapport 20/98 konstaterades att de kriterier som använt för att finansiera public service-verksamheten definieras tydligare i det nya public service-avtalet än i det gamla, vilket bestrids i rapport 8/2002 som kom senare.

V.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

| (103) | För att kommissionen ska kunna avgöra om de engångsåtgärder som Portugal har genomfört till förmån för RTP utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget måste den bedöma om dessa åtgärder






  a) | ges av staten eller med hjälp av statliga medel, |
| --- | --- | --- |

(103)

För att kommissionen ska kunna avgöra om de engångsåtgärder som Portugal har genomfört till förmån för RTP utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget måste den bedöma om dessa åtgärder

a)

ges av staten eller med hjälp av statliga medel,

| b) | hotar att snedvrida konkurrensen, |
| --- | --- |

b)

hotar att snedvrida konkurrensen,

| c) | gynnar vissa företag eller viss produktion, |
| --- | --- |

c)

gynnar vissa företag eller viss produktion,

| d) | påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (104) | Nedan undersöks om 1998 års lån, avtalet om omläggning av skulden och räntebefrielsen samt de kapitaltillskott som gjordes 1994–1997 har karaktär av statligt stöd. Samtidigt bedöms förekomsten av statliga medel i samband med befrielserna från notariearvodena, registreringsavgifterna och avgifterna för offentliggörande. |
| --- | --- |

(104)

Nedan undersöks om 1998 års lån, avtalet om omläggning av skulden och räntebefrielsen samt de kapitaltillskott som gjordes 1994–1997 har karaktär av statligt stöd. Samtidigt bedöms förekomsten av statliga medel i samband med befrielserna från notariearvodena, registreringsavgifterna och avgifterna för offentliggörande.

| (105) | Det är fråga om statliga medel i samband med befrielsen från notariearvoden, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande, eftersom förlusten av skatteintäkter är likvärdig med en förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter (60). |
| --- | --- |

(105)

Det är fråga om statliga medel i samband med befrielsen från notariearvoden, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande, eftersom förlusten av skatteintäkter är likvärdig med en förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter (60).

| (106) | Vad gäller omläggningen av skulden till socialförsäkringssystemet och den efterskänkta dröjsmålsräntan anser kommissionen att socialförsäkringsmyndigheten inte kan betraktas som ett företag. Den utövar ingen ekonomisk verksamhet utan är en myndighet med uppgift att sköta socialförsäkringssystemet (61). Dessutom var det inte socialförsäkringsmyndigheten själv som beviljade skuldomläggningen, utan det skedde genom ett gemensamt dekret från statssekreterarna på finans- och socialministerierna och vice statssekreteraren på regeringskansliet. Genom detta avstod staten i praktiken från intäkter som normalt skulle ha inneburit 1,206 miljarder escudos i räntor för den utestående skulden. Därför är det uppenbart att det var fråga om statliga medel och att åtgärden kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(106)

Vad gäller omläggningen av skulden till socialförsäkringssystemet och den efterskänkta dröjsmålsräntan anser kommissionen att socialförsäkringsmyndigheten inte kan betraktas som ett företag. Den utövar ingen ekonomisk verksamhet utan är en myndighet med uppgift att sköta socialförsäkringssystemet (61). Dessutom var det inte socialförsäkringsmyndigheten själv som beviljade skuldomläggningen, utan det skedde genom ett gemensamt dekret från statssekreterarna på finans- och socialministerierna och vice statssekreteraren på regeringskansliet. Genom detta avstod staten i praktiken från intäkter som normalt skulle ha inneburit 1,206 miljarder escudos i räntor för den utestående skulden. Därför är det uppenbart att det var fråga om statliga medel och att åtgärden kan tillskrivas staten.

| (107) | Kapitaltillskotten till RTP beviljades direkt ur statsbudgeten. Det är därför uppenbart att sådan finansiering utgjorde statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(107)

Kapitaltillskotten till RTP beviljades direkt ur statsbudgeten. Det är därför uppenbart att sådan finansiering utgjorde statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (108) | Kommissionen kan inte godta Portugals påstående att lånet till RTP inte omfattar statliga medel. Begreppet statliga medel innefattar även fördelar som beviljas av organ som en medlemsstat har utsett eller inrättat för detta ändamål (62). Låneavtalet 1998 ingicks mellan RTP och regleringsfonden, som förvaltas av statslåneinstitutet. Institutet är enligt lag underställt finansministeriet (63). De medel som regleringsfonden beviljade bör därför betraktas som statliga medel. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen kan inte godta Portugals påstående att lånet till RTP inte omfattar statliga medel. Begreppet statliga medel innefattar även fördelar som beviljas av organ som en medlemsstat har utsett eller inrättat för detta ändamål (62). Låneavtalet 1998 ingicks mellan RTP och regleringsfonden, som förvaltas av statslåneinstitutet. Institutet är enligt lag underställt finansministeriet (63). De medel som regleringsfonden beviljade bör därför betraktas som statliga medel.

| (109) | Åtgärden kan direkt tillskrivas staten, eftersom det var statssekreterarna med ansvar för medier, ekonomi och finans som fastställde avtalsvillkoren i en gemensam resolution av den 17 december 1998. |
| --- | --- |

(109)

Åtgärden kan direkt tillskrivas staten, eftersom det var statssekreterarna med ansvar för medier, ekonomi och finans som fastställde avtalsvillkoren i en gemensam resolution av den 17 december 1998.

| (110) | Befrielse från notariearvoden för stiftelseurkund, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande: Vad gäller befrielsen från notariearvoden för stiftelseurkund, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande bör det utvärderas om den åtgärden medförde en allmän skattebefrielse som gynnade RTP eller om den tillämpades specifikt på RTP. I följande skäl skiljer kommissionen mellan den tillfälliga befrielsen enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92 och den permanenta befrielsen enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92. |
| --- | --- |

(110)

Befrielse från notariearvoden för stiftelseurkund, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande: Vad gäller befrielsen från notariearvoden för stiftelseurkund, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande bör det utvärderas om den åtgärden medförde en allmän skattebefrielse som gynnade RTP eller om den tillämpades specifikt på RTP. I följande skäl skiljer kommissionen mellan den tillfälliga befrielsen enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92 och den permanenta befrielsen enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92.

| (111) | Kommissionen anser att befrielsen från kravet på en stiftelseurkund och därtill hörande avgifter, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande medförde en fördel för RTP genom att det befriades från avgifter som annars skulle belasta dess egen budget. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen anser att befrielsen från kravet på en stiftelseurkund och därtill hörande avgifter, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande medförde en fördel för RTP genom att det befriades från avgifter som annars skulle belasta dess egen budget.

| (112) | Denna förmån är dessutom uppenbart selektiv genom att den, såsom artikel 11.1 i lag nr 21/92 visar, enbart beviljas RTP. Det faktum att den lagen kan bekräfta, såsom hävdats av Portugal, tillämpningen av en mer allmän lagstiftning, nämligen lag nr 84/88, förändrar inte denna slutsats. Lag nr 84/88 avser offentliga företag och föreskriver att sådana företag kan omvandlas till aktiebolag genom en lag (Decreto-lei). Det faktum att denna lag hänvisar till ”offentliga företag i allmänhet” påverkar inte den materiella selektivitet som konstaterats i artikel 11.1 i lag nr 21/92 till förmån för det specifika företaget RTP. I alla händelser skulle befrielse endast för offentliga företag likaså utgöra en uppenbart selektiv åtgärd för denna grupp av företag (jämfört med privata företag), som RTP ingår i. |
| --- | --- |

(112)

Denna förmån är dessutom uppenbart selektiv genom att den, såsom artikel 11.1 i lag nr 21/92 visar, enbart beviljas RTP. Det faktum att den lagen kan bekräfta, såsom hävdats av Portugal, tillämpningen av en mer allmän lagstiftning, nämligen lag nr 84/88, förändrar inte denna slutsats. Lag nr 84/88 avser offentliga företag och föreskriver att sådana företag kan omvandlas till aktiebolag genom en lag (Decreto-lei). Det faktum att denna lag hänvisar till ”offentliga företag i allmänhet” påverkar inte den materiella selektivitet som konstaterats i artikel 11.1 i lag nr 21/92 till förmån för det specifika företaget RTP. I alla händelser skulle befrielse endast för offentliga företag likaså utgöra en uppenbart selektiv åtgärd för denna grupp av företag (jämfört med privata företag), som RTP ingår i.

| (113) | Statliga åtgärder kan emellertid, trots att de är uppenbart selektiva, inte anses omfattas av begreppet selektiv åtgärd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, om den statliga åtgärden, i stället för att avvika från den normala tillämpningen av systemet, blir en naturlig del av det (64). Det är därför nödvändigt att undersöka om åtgärden var förenlig med det portugisiska rättssystemets natur och logik att omvandla det offentliga företaget RTP till ett aktiebolag genom lagstiftning eller om man valde att gå lagstiftningsvägen för att omvandla RTP för att det medför en fördel i förhållande till andra företag. I linje med domstolens synsätt i dess dom kommer kommissionen i det följande att skilja mellan befrielsen från notariearvoden å ena sidan och befrielsen från registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande å andra sidan (65). |
| --- | --- |

(113)

Statliga åtgärder kan emellertid, trots att de är uppenbart selektiva, inte anses omfattas av begreppet selektiv åtgärd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, om den statliga åtgärden, i stället för att avvika från den normala tillämpningen av systemet, blir en naturlig del av det (64). Det är därför nödvändigt att undersöka om åtgärden var förenlig med det portugisiska rättssystemets natur och logik att omvandla det offentliga företaget RTP till ett aktiebolag genom lagstiftning eller om man valde att gå lagstiftningsvägen för att omvandla RTP för att det medför en fördel i förhållande till andra företag. I linje med domstolens synsätt i dess dom kommer kommissionen i det följande att skilja mellan befrielsen från notariearvoden å ena sidan och befrielsen från registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande å andra sidan (65).

| (114) | Befrielse från kravet på stiftelseurkund och notariearvoden. Kommissionen anser att omvandlingen av RTP till ett aktiebolag och godkännandet av dess bolagsordning genom lagstiftning i stället för med en stiftelseurkund är förenligt med det portugisiska rättssystemets natur och logik. Omvandlingen till ett aktiebolag gjordes för att ge RTP en mer flexibel bolagsform och samma verksamhetsvillkor som privata aktörer. Det faktum att denna omvandling gjordes genom lag i stället för med en stiftelseurkund var inte ett försök att kringgå kravet på en stiftelseurkund utan var en följd av den allmänna principen i portugisisk lagstiftning att rättsakter endast kan ändras med rättsakter på motsvarande nivå. |
| --- | --- |

(114)

Befrielse från kravet på stiftelseurkund och notariearvoden. Kommissionen anser att omvandlingen av RTP till ett aktiebolag och godkännandet av dess bolagsordning genom lagstiftning i stället för med en stiftelseurkund är förenligt med det portugisiska rättssystemets natur och logik. Omvandlingen till ett aktiebolag gjordes för att ge RTP en mer flexibel bolagsform och samma verksamhetsvillkor som privata aktörer. Det faktum att denna omvandling gjordes genom lag i stället för med en stiftelseurkund var inte ett försök att kringgå kravet på en stiftelseurkund utan var en följd av den allmänna principen i portugisisk lagstiftning att rättsakter endast kan ändras med rättsakter på motsvarande nivå.

| (115) | Enligt denna princip om ”rättsakters ekvivalens” kan en lag endast återkallas, upphävas eller ändras genom en rättsakt som är av samma hierarkiska rang som den konstituerande rättsakten men inte genom en rättsakt som har en lägre rangordning i lagstiftningshierarkin. Denna princip infördes i den portugisiska konstitutionen år 1982, dvs. långt innan omvandlingen av RTP ägde rum 1992. Artikel 115.5 i den portugisiska konstitutionen i den lydelse som gällde vid tidpunkten för RTP:s omvandling föreskrev att ingen lagstiftning bör skapa andra former av lagstiftning eller ge andra typer av rättsakter befogenhet att tolka, integrera, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla någon av dess bestämmelser på ett sådant sätt att det får konsekvenser i förhållande till tredje man. Då RTP förstatligades 1975 genom en rättsakt, nämligen genom lag (Decreto lei) nr D 674-D/75, kunde dess omvandling till en annan rättslig form återigen uppnås endast genom en sådan lag eller genom en lag med samma eller högre rang än en sådan lag. Det finns dessutom inget som tyder på att det ursprungliga förstatligandet av RTP år 1975 genomfördes för att kringgå tillämpningen på företag som omfattas av privaträttslig lagstiftning och att det medförde en fördel för företaget. |
| --- | --- |

(115)

Enligt denna princip om ”rättsakters ekvivalens” kan en lag endast återkallas, upphävas eller ändras genom en rättsakt som är av samma hierarkiska rang som den konstituerande rättsakten men inte genom en rättsakt som har en lägre rangordning i lagstiftningshierarkin. Denna princip infördes i den portugisiska konstitutionen år 1982, dvs. långt innan omvandlingen av RTP ägde rum 1992. Artikel 115.5 i den portugisiska konstitutionen i den lydelse som gällde vid tidpunkten för RTP:s omvandling föreskrev att ingen lagstiftning bör skapa andra former av lagstiftning eller ge andra typer av rättsakter befogenhet att tolka, integrera, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla någon av dess bestämmelser på ett sådant sätt att det får konsekvenser i förhållande till tredje man. Då RTP förstatligades 1975 genom en rättsakt, nämligen genom lag (Decreto lei) nr D 674-D/75, kunde dess omvandling till en annan rättslig form återigen uppnås endast genom en sådan lag eller genom en lag med samma eller högre rang än en sådan lag. Det finns dessutom inget som tyder på att det ursprungliga förstatligandet av RTP år 1975 genomfördes för att kringgå tillämpningen på företag som omfattas av privaträttslig lagstiftning och att det medförde en fördel för företaget.

| (116) | Det finns ingenting som tyder på att alla andra lagar som fanns före RTP:s omvandling (se skälen 84–86 i detta beslut) har till syfte att skapa en ekonomisk fördel för offentliga företag genom att undvika stiftelseurkunder (och de därmed sammanhängande kostnaderna) som gäller för privata transaktioner. I synnerhet lag nr 84/88 som gjorde det möjligt att omvandla offentliga företag till aktiebolag genom en lag (Decreto-lei) avspeglade de konstitutionella och rättsliga principer som gällde vid den aktuella tidpunkten. |
| --- | --- |

(116)

Det finns ingenting som tyder på att alla andra lagar som fanns före RTP:s omvandling (se skälen 84–86 i detta beslut) har till syfte att skapa en ekonomisk fördel för offentliga företag genom att undvika stiftelseurkunder (och de därmed sammanhängande kostnaderna) som gäller för privata transaktioner. I synnerhet lag nr 84/88 som gjorde det möjligt att omvandla offentliga företag till aktiebolag genom en lag (Decreto-lei) avspeglade de konstitutionella och rättsliga principer som gällde vid den aktuella tidpunkten.

| (117) | Slutsats: Med hänsyn tagen till dessa omständigheter utgör befrielsen från kravet på att omvandlingen av RTP till ett aktiebolag måste formaliseras via en stiftelseurkund (varvid det inte heller hade uppstått några kostnader) inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(117)

Slutsats: Med hänsyn tagen till dessa omständigheter utgör befrielsen från kravet på att omvandlingen av RTP till ett aktiebolag måste formaliseras via en stiftelseurkund (varvid det inte heller hade uppstått några kostnader) inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (118) | Befrielse från registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande: Det måste utvärderas om RTP åtnjöt en fördel genom att inte betala några kostnader i samband med registreringen av företaget i företagsregistret och offentliggörandet av stiftelseurkunden. I enlighet med den portugisiska lagstiftning som gällde vid den aktuella tidpunkten måste en stiftelseurkund som formaliserar inrättandet av ett privaträttsligt företag och dess bolagsordning offentliggöras i Diário da República av justitiesekreteraren med ansvar för företagsregistret i syfte att göra tredje parter medvetna om innehållet i dessa dokument. RTP ådrog sig inte dessa kostnader för offentliggörande eftersom det obligatoriska offentliggörandet i Diário da República av lag nr 21/92 garanterade att lagen om omvandling av RTP och innehållet i dess nya bolagsordning gavs nödvändig publicitet. |
| --- | --- |

(118)

Befrielse från registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande: Det måste utvärderas om RTP åtnjöt en fördel genom att inte betala några kostnader i samband med registreringen av företaget i företagsregistret och offentliggörandet av stiftelseurkunden. I enlighet med den portugisiska lagstiftning som gällde vid den aktuella tidpunkten måste en stiftelseurkund som formaliserar inrättandet av ett privaträttsligt företag och dess bolagsordning offentliggöras i Diário da República av justitiesekreteraren med ansvar för företagsregistret i syfte att göra tredje parter medvetna om innehållet i dessa dokument. RTP ådrog sig inte dessa kostnader för offentliggörande eftersom det obligatoriska offentliggörandet i Diário da República av lag nr 21/92 garanterade att lagen om omvandling av RTP och innehållet i dess nya bolagsordning gavs nödvändig publicitet.

| (119) | Det finns inget som tyder på att Portugal valde att omvandla RTP till ett aktiebolag genom lag nr 21/92 för att bevilja RTP en fördel i form av inbesparade registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande. Det var snarare så att ett andra offentliggörande av RTP:s bolagsordning skulle ha varit fullständigt meningslöst eftersom öppenhetskraven och kraven på offentliggörande redan har uppfyllts genom offentliggörandet av lag nr 21/92 i Diário da República. Samtidigt som registreringen görs med tanke på ett senare offentliggörande och de två åtgärderna hänger samman med varandra, är det tveksamt om befrielsen från registreringsavgifter också kan berättigas av det portugisiska rättssystemets natur och logik och den obligatoriska omvandlingen av RTP genom lagstiftning. Portugal bestrider inte att registreringen fortfarande krävdes enligt lagen om rörelsedrivande bolag. Portugal uppgav att registreringen inte ansågs överflödig, det var bara det att ingen handling behövdes, eftersom lagen (Decreto-lei) var tillräcklig som registreringshandling. Detta följer också av artikel 3.3 i lag nr 84/88 (se skäl 25 i detta beslut). Dessutom har Portugal framhållit att för att RTP i framtiden ska kunna registrera alla andra akter som gäller bolaget måste bolagets tillkomst (dvs. resultatet av 1992 års omvandling till ett aktiebolag) registreras (66). Om registrering trots allt är nödvändig ser kommissionen ingen anledning till varför RTP inte skulle behöva stå för motsvarande avgifter. |
| --- | --- |

(119)

Det finns inget som tyder på att Portugal valde att omvandla RTP till ett aktiebolag genom lag nr 21/92 för att bevilja RTP en fördel i form av inbesparade registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande. Det var snarare så att ett andra offentliggörande av RTP:s bolagsordning skulle ha varit fullständigt meningslöst eftersom öppenhetskraven och kraven på offentliggörande redan har uppfyllts genom offentliggörandet av lag nr 21/92 i Diário da República. Samtidigt som registreringen görs med tanke på ett senare offentliggörande och de två åtgärderna hänger samman med varandra, är det tveksamt om befrielsen från registreringsavgifter också kan berättigas av det portugisiska rättssystemets natur och logik och den obligatoriska omvandlingen av RTP genom lagstiftning. Portugal bestrider inte att registreringen fortfarande krävdes enligt lagen om rörelsedrivande bolag. Portugal uppgav att registreringen inte ansågs överflödig, det var bara det att ingen handling behövdes, eftersom lagen (Decreto-lei) var tillräcklig som registreringshandling. Detta följer också av artikel 3.3 i lag nr 84/88 (se skäl 25 i detta beslut). Dessutom har Portugal framhållit att för att RTP i framtiden ska kunna registrera alla andra akter som gäller bolaget måste bolagets tillkomst (dvs. resultatet av 1992 års omvandling till ett aktiebolag) registreras (66). Om registrering trots allt är nödvändig ser kommissionen ingen anledning till varför RTP inte skulle behöva stå för motsvarande avgifter.

| (120) | Slutsats: Slutsatsen bör bli att RTP:s befrielse från kravet på en stiftelseurkund (och därtill hörande notariearvoden) och kravet på offentliggörande och därtill hörande avgifter enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92 inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
  Befrielsen från registreringsavgifter enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92 utgör statligt stöd.
  Såsom konstateras nedan i skälen 160 och 161 av detta beslut skulle dock dessa befrielser i alla händelser vara berättigade som en legitim ersättning för kostnaderna för att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(120)

Slutsats: Slutsatsen bör bli att RTP:s befrielse från kravet på en stiftelseurkund (och därtill hörande notariearvoden) och kravet på offentliggörande och därtill hörande avgifter enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92 inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Befrielsen från registreringsavgifter enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92 utgör statligt stöd.

Såsom konstateras nedan i skälen 160 och 161 av detta beslut skulle dock dessa befrielser i alla händelser vara berättigade som en legitim ersättning för kostnaderna för att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget.

| (121) | Portugal hävdar att artikel 11.2 i lag nr 21/92 de facto inte ger RTP en permanent befrielse, utan att det enbart var avsett att täcka samma situation som tidigare i förhållande till den tillfälliga befrielsen, nämligen omvandlingen av RTP till ett aktiebolag 1992. Portugal hävdar också att RTP vid flera tillfällen betalade notariearvoden för registrering. Lydelsen av artikel 11.2 i lag nr 21/92 omfattar dock all ytterligare anmälnings-, registrerings- eller noteringsåtgärder som, i enlighet med samma artikel, kan verkställas utan avgift för en obegränsad tid. |
| --- | --- |

(121)

Portugal hävdar att artikel 11.2 i lag nr 21/92 de facto inte ger RTP en permanent befrielse, utan att det enbart var avsett att täcka samma situation som tidigare i förhållande till den tillfälliga befrielsen, nämligen omvandlingen av RTP till ett aktiebolag 1992. Portugal hävdar också att RTP vid flera tillfällen betalade notariearvoden för registrering. Lydelsen av artikel 11.2 i lag nr 21/92 omfattar dock all ytterligare anmälnings-, registrerings- eller noteringsåtgärder som, i enlighet med samma artikel, kan verkställas utan avgift för en obegränsad tid.

| (122) | En sådan permanent befrielse ger RTP en fördel också genom att bolaget befrias från avgifter som det annars skulle behöva betala ur sin egen budget. Portugals argument att artikel 11.2 i lag nr 21/92 veterligen aldrig tillämpats och att RTP betalat alla nödvändiga avgifter är relevanta bevis med tanke på ett eventuellt återkrav av statligt stöd, men det ändrar inte konstaterandet gällande bestämmelsens lydelse. |
| --- | --- |

(122)

En sådan permanent befrielse ger RTP en fördel också genom att bolaget befrias från avgifter som det annars skulle behöva betala ur sin egen budget. Portugals argument att artikel 11.2 i lag nr 21/92 veterligen aldrig tillämpats och att RTP betalat alla nödvändiga avgifter är relevanta bevis med tanke på ett eventuellt återkrav av statligt stöd, men det ändrar inte konstaterandet gällande bestämmelsens lydelse.

| (123) | Fördelen är dessutom selektiv, eftersom lag nr 21/92 gäller RTP. Portugal kan inte påstå att det i lag nr 21/92 bara är fråga om tillämpning av en allmän regel i den portugisiska lagstiftningen. Framför allt kan artiklarna 1 och 2 i lag nr 404/90 inte användas för att bevisa att det inte föreligger selektivitet, eftersom lagen handlar om koncentrationsåtgärder och därmed inte omfattar detta ärende, som gäller omvandlingen av ett offentligt företag till ett aktiebolag (67). |
| --- | --- |

(123)

Fördelen är dessutom selektiv, eftersom lag nr 21/92 gäller RTP. Portugal kan inte påstå att det i lag nr 21/92 bara är fråga om tillämpning av en allmän regel i den portugisiska lagstiftningen. Framför allt kan artiklarna 1 och 2 i lag nr 404/90 inte användas för att bevisa att det inte föreligger selektivitet, eftersom lagen handlar om koncentrationsåtgärder och därmed inte omfattar detta ärende, som gäller omvandlingen av ett offentligt företag till ett aktiebolag (67).

| (124) | Till skillnad från en tillfällig befrielse från registreringsavgifter kan en permanent befrielse inte dessutom motiveras med doktrinen om handlingars ekvivalens som, på grund av lagstiftningsprocessen, avskaffade kravet på en stiftelseurkund och dess offentliggörande när RTP omvandlades till aktiebolag 1992. Det skulle kunna accepteras att den tillfälliga befrielsen är förenlig med det portugisiska rättssystemets natur och logik, eftersom en omvandling till ett aktiebolag i det konkreta fallet med RTP bara kunde uppnås genom en lag (Decreto-lei), såsom visas ovan. Det omfattande tillämpningsområdet för artikel 11.2 i lag nr 21/92 hindrar inte att befrielser notariella krav (och kostnader) skulle vara möjligt i andra situationer än 1992 års omvandling av RTP till ett aktiebolag. Det räcker med att konstatera att en permanent befrielse till förmån för ett företag (eller en grupp av företag, t.ex. aktiebolag) från olika registreringsavgifter aldrig kan vara förenligt med ett rättssystems natur och logik (68).

  Slutsats: Slutsatsen bör vara att den permanenta befrielse för RTP som följer av artikel 11.2 i lag nr 21/92 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(124)

Till skillnad från en tillfällig befrielse från registreringsavgifter kan en permanent befrielse inte dessutom motiveras med doktrinen om handlingars ekvivalens som, på grund av lagstiftningsprocessen, avskaffade kravet på en stiftelseurkund och dess offentliggörande när RTP omvandlades till aktiebolag 1992. Det skulle kunna accepteras att den tillfälliga befrielsen är förenlig med det portugisiska rättssystemets natur och logik, eftersom en omvandling till ett aktiebolag i det konkreta fallet med RTP bara kunde uppnås genom en lag (Decreto-lei), såsom visas ovan. Det omfattande tillämpningsområdet för artikel 11.2 i lag nr 21/92 hindrar inte att befrielser notariella krav (och kostnader) skulle vara möjligt i andra situationer än 1992 års omvandling av RTP till ett aktiebolag. Det räcker med att konstatera att en permanent befrielse till förmån för ett företag (eller en grupp av företag, t.ex. aktiebolag) från olika registreringsavgifter aldrig kan vara förenligt med ett rättssystems natur och logik (68).

Slutsats: Slutsatsen bör vara att den permanenta befrielse för RTP som följer av artikel 11.2 i lag nr 21/92 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (125) | Uppgörelsen mellan socialförsäkringsmyndigheten och RTP (omläggning av skuld och befrielse från dröjsmålsränta): Efter granskning av synpunkterna från berörda parter och Portugal drar kommissionen slutsatsen att den ursprungliga uppgörelsen mellan RTP och socialförsäkringsmyndigheten inte kan uppfattas som ett typiskt beteende hos en privat aktör. Tvisten gällde huruvida tolkningen av vissa socialförsäkringsregler som föreskrivs i genomförandedekret nr 12/83 var korrekt i rättsligt hänseende. Uppgörelsen bekräftade RTP:s tolkning, som stöddes av den analys som gjordes av en skatteexpert, som drog slutsatsen att genomförandedekretet var grundlagsvidrigt. Genomförandedekretet har dock inte upphävts efter uppgörelsen. Slutsatsen måste således bli att åtgärden tillämpades selektivt på RTP utan att det påverkade socialförsäkringsmyndighetens tolkning av bestämmelserna vad gäller andra företag. |
| --- | --- |

(125)

Uppgörelsen mellan socialförsäkringsmyndigheten och RTP (omläggning av skuld och befrielse från dröjsmålsränta): Efter granskning av synpunkterna från berörda parter och Portugal drar kommissionen slutsatsen att den ursprungliga uppgörelsen mellan RTP och socialförsäkringsmyndigheten inte kan uppfattas som ett typiskt beteende hos en privat aktör. Tvisten gällde huruvida tolkningen av vissa socialförsäkringsregler som föreskrivs i genomförandedekret nr 12/83 var korrekt i rättsligt hänseende. Uppgörelsen bekräftade RTP:s tolkning, som stöddes av den analys som gjordes av en skatteexpert, som drog slutsatsen att genomförandedekretet var grundlagsvidrigt. Genomförandedekretet har dock inte upphävts efter uppgörelsen. Slutsatsen måste således bli att åtgärden tillämpades selektivt på RTP utan att det påverkade socialförsäkringsmyndighetens tolkning av bestämmelserna vad gäller andra företag.

| (126) | Kommissionen kan inte godta Portugals påstående att skuldomläggningen och befrielsen från böter och räntor beviljats i enlighet med lag (Decreto-lei) nr 411/91 och inom ramen för ett generellt system gällande samtliga företag i motsvarande situation, varför RTP inte gynnats särskilt. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen kan inte godta Portugals påstående att skuldomläggningen och befrielsen från böter och räntor beviljats i enlighet med lag (Decreto-lei) nr 411/91 och inom ramen för ett generellt system gällande samtliga företag i motsvarande situation, varför RTP inte gynnats särskilt.

| (127) | Syftet med detta beslut är att fastställa om tillämpningen av detta system på RTP var selektivt, utan sidoblickar på dess selektiva eller generella karaktär. |
| --- | --- |

(127)

Syftet med detta beslut är att fastställa om tillämpningen av detta system på RTP var selektivt, utan sidoblickar på dess selektiva eller generella karaktär.

| (128) | Lag nr 411/91 kräver en ekonomisk och finansiell utredning för att det ska gå att visa att omläggningen av skulden behövs för att garantera företagets överlevnad. RTP har dock aldrig gjort någon sådan utredning enligt artikel 2.3 i lag nr 411/91. |
| --- | --- |

(128)

Lag nr 411/91 kräver en ekonomisk och finansiell utredning för att det ska gå att visa att omläggningen av skulden behövs för att garantera företagets överlevnad. RTP har dock aldrig gjort någon sådan utredning enligt artikel 2.3 i lag nr 411/91.

| (129) | Dessutom är villkoret i artikel 2.1 d i lag (Decreto-lei) nr 411/91 inte tillämpligt på RTP, eftersom skuldregleringen inte följde på ett statligt ingripande. Kommissionen godtar inte Portugals påstående att tidigare statliga ingripanden påverkade det skuldsatta företagets verksamhet och att RTP omfattades av lagbaserade regler vid tidpunkten för det statliga ingripandet. Även om RTP förvaltades på ett särskilt sätt 1977 (69) kom detta till ett slut i och med att RTP:s bolagsordning antogs 1980, och det var under perioden 1983–1989 som skulden till socialförsäkringssystemet uppstod. Kommissionen anser att godkännandet av RTP:s skuldreglering inte kan anses ingå i ett generellt system enligt lag nr 411/91, eftersom RTP inte uppfyllde villkoren i denna lag för beviljande av skuldreglering. Följaktligen tillämpades åtgärden selektivt på RTP. |
| --- | --- |

(129)

Dessutom är villkoret i artikel 2.1 d i lag (Decreto-lei) nr 411/91 inte tillämpligt på RTP, eftersom skuldregleringen inte följde på ett statligt ingripande. Kommissionen godtar inte Portugals påstående att tidigare statliga ingripanden påverkade det skuldsatta företagets verksamhet och att RTP omfattades av lagbaserade regler vid tidpunkten för det statliga ingripandet. Även om RTP förvaltades på ett särskilt sätt 1977 (69) kom detta till ett slut i och med att RTP:s bolagsordning antogs 1980, och det var under perioden 1983–1989 som skulden till socialförsäkringssystemet uppstod. Kommissionen anser att godkännandet av RTP:s skuldreglering inte kan anses ingå i ett generellt system enligt lag nr 411/91, eftersom RTP inte uppfyllde villkoren i denna lag för beviljande av skuldreglering. Följaktligen tillämpades åtgärden selektivt på RTP.

| (130) | Genom att tillåta skuldomläggningen borde Portugal dessutom ha agerat på samma sätt som en offentlig eller privat fordringsägare som försöker driva in utestående belopp och som i detta syfte går med på skuldomläggning för att underlätta återbetalningen (70). Statens dröjsmålsränta borde motsvara den räntesats som en privat fordringsägare skulle tillämpa i sådana fall. Kommissionen anser att en privat fordringsägare som driver in en skuld på rättslig väg åtminstone skulle få den lagstadgade räntan. Därför har Portugal, genom att inte kräva några räntebetalningar över huvud taget trots tillgängliga mekanismer för återkrav, inte agerat på samma sätt som en privat fordringsägare skulle ha agerat för att maximera räntan. Dessutom uppstod skulden till socialförsäkringssystemet under perioden 1983–1989, och omläggningen skedde först 1993. I en sådan situation skulle en privat fordringsägare inte ha tolererat en liknande skuldökning så länge utan att vidta indrivningsåtgärder. Således förefaller åtgärden ha inneburit en särskild fördel för RTP. |
| --- | --- |

(130)

Genom att tillåta skuldomläggningen borde Portugal dessutom ha agerat på samma sätt som en offentlig eller privat fordringsägare som försöker driva in utestående belopp och som i detta syfte går med på skuldomläggning för att underlätta återbetalningen (70). Statens dröjsmålsränta borde motsvara den räntesats som en privat fordringsägare skulle tillämpa i sådana fall. Kommissionen anser att en privat fordringsägare som driver in en skuld på rättslig väg åtminstone skulle få den lagstadgade räntan. Därför har Portugal, genom att inte kräva några räntebetalningar över huvud taget trots tillgängliga mekanismer för återkrav, inte agerat på samma sätt som en privat fordringsägare skulle ha agerat för att maximera räntan. Dessutom uppstod skulden till socialförsäkringssystemet under perioden 1983–1989, och omläggningen skedde först 1993. I en sådan situation skulle en privat fordringsägare inte ha tolererat en liknande skuldökning så länge utan att vidta indrivningsåtgärder. Således förefaller åtgärden ha inneburit en särskild fördel för RTP.

| (131) | Kapitaltillskott: Efter att ha granskat de berörda parternas och Portugals synpunkter drar kommissionen slutsatsen att kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 gav RTP en ekonomisk fördel. Av tabell 3 i skäl 40 framgår RTP:s svaga finansiella ställning under den period då kapitaltillskotten gjordes, och ingen privat investerare skulle ha skjutit till kapital i företaget eftersom det inte inom rimlig tid kunde förväntas få normal lönsamhet. I själva verket försämrades RTP:s ställning trots kapitaltillskotten. Varken Portugal eller tredje parter har hävdat att Portugal agerade som en privat investerare när kapitaltillskottet gjordes. |
| --- | --- |

(131)

Kapitaltillskott: Efter att ha granskat de berörda parternas och Portugals synpunkter drar kommissionen slutsatsen att kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 gav RTP en ekonomisk fördel. Av tabell 3 i skäl 40 framgår RTP:s svaga finansiella ställning under den period då kapitaltillskotten gjordes, och ingen privat investerare skulle ha skjutit till kapital i företaget eftersom det inte inom rimlig tid kunde förväntas få normal lönsamhet. I själva verket försämrades RTP:s ställning trots kapitaltillskotten. Varken Portugal eller tredje parter har hävdat att Portugal agerade som en privat investerare när kapitaltillskottet gjordes.

| (132) | 1998 års lån: Kommissionen kan inte godta Portugals påstående att 1998 års lån beviljades på marknadsvillkor. För att det inte ska vara fråga om statligt stöd krävs det att lånevillkoren (lånegarantin och räntan) motsvarar riskerna med att låna till ett företag (71). Riskerna och därmed räntan ökar när ett företags ekonomiska och finansiella ställning är svagare än vad ett kreditinstitut skulle kräva för att bevilja lån. |
| --- | --- |

(132)

1998 års lån: Kommissionen kan inte godta Portugals påstående att 1998 års lån beviljades på marknadsvillkor. För att det inte ska vara fråga om statligt stöd krävs det att lånevillkoren (lånegarantin och räntan) motsvarar riskerna med att låna till ett företag (71). Riskerna och därmed räntan ökar när ett företags ekonomiska och finansiella ställning är svagare än vad ett kreditinstitut skulle kräva för att bevilja lån.

| (133) | Som tabell 3 i skäl 40 visar hade RTP när lånet beviljades allvarliga ekonomiska problem i och med att skulderna översteg värdet av företagets tillgångar och det redovisade ett negativt eget kapital. Således var företaget tekniskt sett konkursmässigt. |
| --- | --- |

(133)

Som tabell 3 i skäl 40 visar hade RTP när lånet beviljades allvarliga ekonomiska problem i och med att skulderna översteg värdet av företagets tillgångar och det redovisade ett negativt eget kapital. Således var företaget tekniskt sett konkursmässigt.

| (134) | För det första bör man hålla i minnet att lånet var ”efterställt”, dvs. saknade säkerhet i form av tillgångar, varför det vid konkurs hade sämre rätt till betalning ur tillgångarna än alla fordringsägare men bättre än aktieägarna. Att lånet saknade tillräcklig säkerhet i form av tillgångar visar klart att det inte beviljades på marknadsvillkor och att det rörde sig om statligt stöd. Eftersom RTP tekniskt sett var konkursmässigt när lånet beviljades skulle inget kreditinstitut ha beviljat företaget ett ”efterställt” lån, då utsikterna för att RTP skulle betala tillbaka lånet var mycket små. Mycket riktigt beviljades lånet inte av ett privat kreditinstitut utan av regleringsfonden. |
| --- | --- |

(134)

För det första bör man hålla i minnet att lånet var ”efterställt”, dvs. saknade säkerhet i form av tillgångar, varför det vid konkurs hade sämre rätt till betalning ur tillgångarna än alla fordringsägare men bättre än aktieägarna. Att lånet saknade tillräcklig säkerhet i form av tillgångar visar klart att det inte beviljades på marknadsvillkor och att det rörde sig om statligt stöd. Eftersom RTP tekniskt sett var konkursmässigt när lånet beviljades skulle inget kreditinstitut ha beviljat företaget ett ”efterställt” lån, då utsikterna för att RTP skulle betala tillbaka lånet var mycket små. Mycket riktigt beviljades lånet inte av ett privat kreditinstitut utan av regleringsfonden.

| (135) | För det andra kan det hävdas att låneräntan helt klart inte återspeglade den reella risken. Inte nog med att den är lägre än kommissionens normala referensränta för att beräkna det stödinslag som följer av system för räntesubventioner vid lån (72), dessutom skulle en normal marknadsaktör förutom solida säkerheter också kräva en ränta som kompenserar för den stora risken för att lånet inte återbetalas. |
| --- | --- |

(135)

För det andra kan det hävdas att låneräntan helt klart inte återspeglade den reella risken. Inte nog med att den är lägre än kommissionens normala referensränta för att beräkna det stödinslag som följer av system för räntesubventioner vid lån (72), dessutom skulle en normal marknadsaktör förutom solida säkerheter också kräva en ränta som kompenserar för den stora risken för att lånet inte återbetalas.

| (136) | Eftersom RTP:s finansiella ställning var sådan att företaget inte skulle ha kunnat få ett ”efterställt” lån på normala villkor, utgör lånet i praktiken ett bidrag och medför en fördel för RTP. |
| --- | --- |

(136)

Eftersom RTP:s finansiella ställning var sådan att företaget inte skulle ha kunnat få ett ”efterställt” lån på normala villkor, utgör lånet i praktiken ett bidrag och medför en fördel för RTP.

| (137) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att omläggningen av skulden till socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och det lån som beviljades 1998 innebär att RTP gynnades ekonomiskt och finansiellt i förhållande till de konkurrenter som inte fick sådana medel. |
| --- | --- |

(137)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att omläggningen av skulden till socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och det lån som beviljades 1998 innebär att RTP gynnades ekonomiskt och finansiellt i förhållande till de konkurrenter som inte fick sådana medel.

| (138) | Den portugisiska tv-marknaden konkurrensutsattes senast 1992, men redan när RTP blev föremål för olika åtgärder fanns det konkurrenter på marknaden. I februari 1992 beviljades de privata programföretagen SIC och TVI sändningskoncessioner, och i oktober 1992 började SIC sända i Portugal. |
| --- | --- |

(138)

Den portugisiska tv-marknaden konkurrensutsattes senast 1992, men redan när RTP blev föremål för olika åtgärder fanns det konkurrenter på marknaden. I februari 1992 beviljades de privata programföretagen SIC och TVI sändningskoncessioner, och i oktober 1992 började SIC sända i Portugal.

| (139) | Kommissionen håller inte med Portugals påstående om att skulduppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten inte omfattas av begreppet statligt stöd, eftersom skulden uppstått innan den portugisiska sändningsmarknaden konkurrensutsattes. En ekonomisk fördel beviljades RTP i maj 1993, sedan denna marknad konkurrensutsatts, vilket kan anses ha gynnat RTP ekonomiskt. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen håller inte med Portugals påstående om att skulduppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten inte omfattas av begreppet statligt stöd, eftersom skulden uppstått innan den portugisiska sändningsmarknaden konkurrensutsattes. En ekonomisk fördel beviljades RTP i maj 1993, sedan denna marknad konkurrensutsatts, vilket kan anses ha gynnat RTP ekonomiskt.

| (140) | Mot denna bakgrund bör slutsatsen dras att de av Portugal beviljade åtgärderna kan ha gynnat RTP ekonomiskt och finansiellt i förhållande till de konkurrenter som inte erhöll samma medel och alltså kan ha snedvridit konkurrensen enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(140)

Mot denna bakgrund bör slutsatsen dras att de av Portugal beviljade åtgärderna kan ha gynnat RTP ekonomiskt och finansiellt i förhållande till de konkurrenter som inte erhöll samma medel och alltså kan ha snedvridit konkurrensen enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (141) | Statliga åtgärder omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget om de påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Detta är fallet när verksamheterna i fråga är föremål för handel mellan medlemsstaterna. I det aktuella fallet är RTP, det stödmottagande företaget, självt verksamt på den internationella marknaden. Via EBU (European Broadcasting Union) utbyter man tv-program och deltar i Eurovisionssystemet (73). Dessutom konkurrerar RTP direkt med privata programföretag som är verksamma på den internationella sändningsmarknaden och har en internationell ägarstruktur (74). |
| --- | --- |

(141)

Statliga åtgärder omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget om de påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Detta är fallet när verksamheterna i fråga är föremål för handel mellan medlemsstaterna. I det aktuella fallet är RTP, det stödmottagande företaget, självt verksamt på den internationella marknaden. Via EBU (European Broadcasting Union) utbyter man tv-program och deltar i Eurovisionssystemet (73). Dessutom konkurrerar RTP direkt med privata programföretag som är verksamma på den internationella sändningsmarknaden och har en internationell ägarstruktur (74).

| (142) | Av detta följer att de åtgärder som Portugal vidtagit till förmån för RTP påverkar handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(142)

Av detta följer att de åtgärder som Portugal vidtagit till förmån för RTP påverkar handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (143) | Bortser man från RTP:s public service-skyldigheter utmynnar ovanstående i slutsatsen att följande åtgärder har inslag av statliga stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget:






  — | omläggning av skulden till socialförsäkringssystemet, |
| --- | --- | --- |

(143)

Bortser man från RTP:s public service-skyldigheter utmynnar ovanstående i slutsatsen att följande åtgärder har inslag av statliga stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget:

—

omläggning av skulden till socialförsäkringssystemet,

| — | kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och |
| --- | --- |

—

kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och

| — | det lån som beviljades 1998. |
| --- | --- |

—

det lån som beviljades 1998.

Likaså utgör den tillfälliga befrielsen från registreringsavgifter i enlighet med artikel 11.1 i lag nr 21/92 och om permanent befrielse från registrerings- och andra avgifter i enlighet med artikel 11.2 i lag nr 21/92 statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (144) | Såsom nämns i skälen 44–48 i detta beslut har RTP emellertid tilldelats ett uppdrag att tillhandahålla public service-tv. I målet Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, och Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht (Altmarkmålet) fann EG-domstolen att statliga åtgärder som kompenserar för kostnader för public servie-verksamhet inte utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, numera artikel 107.1 i EUF-fördraget), om följande fyra villkor är uppfyllda (75):






  a) | Det stödmottagande företaget ska faktiskt ha public service-skyldigheter att fullgöra, och dessa skyldigheter ska vara klart definierade. |
| --- | --- | --- |

(144)

Såsom nämns i skälen 44–48 i detta beslut har RTP emellertid tilldelats ett uppdrag att tillhandahålla public service-tv. I målet Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, och Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht (Altmarkmålet) fann EG-domstolen att statliga åtgärder som kompenserar för kostnader för public servie-verksamhet inte utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, numera artikel 107.1 i EUF-fördraget), om följande fyra villkor är uppfyllda (75):

a)

Det stödmottagande företaget ska faktiskt ha public service-skyldigheter att fullgöra, och dessa skyldigheter ska vara klart definierade.

| b) | De kriterier som ligger till grund för beräkningen av ersättningen ska ha fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. |
| --- | --- |

b)

De kriterier som ligger till grund för beräkningen av ersättningen ska ha fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt.

| c) | Ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med fullgörandet av public service-uppdraget, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

c)

Ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka hela eller delar av de kostnader som har uppkommit i samband med fullgörandet av public service-uppdraget, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av dessa skyldigheter.

| d) | När företaget inte väljs efter ett offentligt upphandlingsförfarande ska den ersättning som krävs fastställas på grundval av en analys av de kostnader som ett genomsnittligt, välskött och lämpligt utrustat företag skulle ha åsamkats vid fullgörandet av dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

d)

När företaget inte väljs efter ett offentligt upphandlingsförfarande ska den ersättning som krävs fastställas på grundval av en analys av de kostnader som ett genomsnittligt, välskött och lämpligt utrustat företag skulle ha åsamkats vid fullgörandet av dessa skyldigheter.

| (145) | Bortsett från de villkor som avses i det första och det tredje villkoret verkar engångsåtgärderna (se skäl 143 i detta beslut) inte uppfylla det andra och det fjärde villkoret enligt domen i målet Altmark av följande skäl: |
| --- | --- |

(145)

Bortsett från de villkor som avses i det första och det tredje villkoret verkar engångsåtgärderna (se skäl 143 i detta beslut) inte uppfylla det andra och det fjärde villkoret enligt domen i målet Altmark av följande skäl:

| (146) | Det står klart att finansieringen i form av uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten och 1998 års lån inte omfattades av ett kompensationssystem där kriterierna fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt (det andra villkoret). Tvärtom baserades de på särskilda beslut från statens sida. |
| --- | --- |

(146)

Det står klart att finansieringen i form av uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten och 1998 års lån inte omfattades av ett kompensationssystem där kriterierna fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt (det andra villkoret). Tvärtom baserades de på särskilda beslut från statens sida.

| (147) | Vidare, såsom nämns i skäl 61 i detta beslut, gav public service-avtalen en särskild finansieringsmöjlighet för investeringar i utrustning för public service-verksamhet med hjälp av kapitaltillskott. Public service-avtalen begränsar inte investeringarna till public service och definierar inte heller tydligt villkoren och begränsningarna för statlig medverkan utan föreskriver endast att staten som aktieägare kan bidra till RTP:s investeringar. Kommissionen anser därför att inte heller kapitaltillskotten kan anses ingå i ett kompensationssystem med kriterier som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. |
| --- | --- |

(147)

Vidare, såsom nämns i skäl 61 i detta beslut, gav public service-avtalen en särskild finansieringsmöjlighet för investeringar i utrustning för public service-verksamhet med hjälp av kapitaltillskott. Public service-avtalen begränsar inte investeringarna till public service och definierar inte heller tydligt villkoren och begränsningarna för statlig medverkan utan föreskriver endast att staten som aktieägare kan bidra till RTP:s investeringar. Kommissionen anser därför att inte heller kapitaltillskotten kan anses ingå i ett kompensationssystem med kriterier som fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt.

| (148) | Det står klart att RTP inte valdes ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som garanterar lägsta möjliga kostnad. Inget tyder på att engångsåtgärderna fastställdes på grundval av en undersökning av kostnaderna för ett genomsnittligt företag (det fjärde villkoret). |
| --- | --- |

(148)

Det står klart att RTP inte valdes ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som garanterar lägsta möjliga kostnad. Inget tyder på att engångsåtgärderna fastställdes på grundval av en undersökning av kostnaderna för ett genomsnittligt företag (det fjärde villkoret).

| (149) | Det står följaktligen klart i detta fall att samtliga villkor i Altmarkmålet inte är uppfyllda. Därför ska de åtgärder som avses i skäl 143 i detta beslut betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(149)

Det står följaktligen klart i detta fall att samtliga villkor i Altmarkmålet inte är uppfyllda. Därför ska de åtgärder som avses i skäl 143 i detta beslut betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (150) | Domstolen har konsekvent ansett att artikel 106 i EUF-fördraget kan möjliggöra ett undantag från förbudet mot statligt stöd till företag som getts i uppdrag att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Det bekräftades indirekt i Altmark-målet att statligt stöd som kompenserar för kostnader som ett företag ådrar sig för att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse kan anses vara förenligt med den inre marknaden om det uppfyller villkoren i 106.2 i EUF-fördraget (f.d. artikel 86.2 i EG-fördraget och tidigare kallad ”den gemensamma marknaden”) (76). |
| --- | --- |

(150)

Domstolen har konsekvent ansett att artikel 106 i EUF-fördraget kan möjliggöra ett undantag från förbudet mot statligt stöd till företag som getts i uppdrag att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Det bekräftades indirekt i Altmark-målet att statligt stöd som kompenserar för kostnader som ett företag ådrar sig för att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse kan anses vara förenligt med den inre marknaden om det uppfyller villkoren i 106.2 i EUF-fördraget (f.d. artikel 86.2 i EG-fördraget och tidigare kallad ”den gemensamma marknaden”) (76).

| (151) | Domstolen har förklarat att för att en åtgärd ska kunna omfattas av ett sådant undantag måste principerna gällande definition, tilldelning och proportionalitet vara uppfyllda. Kommissionen menar att när dessa kriterier är uppfyllda påverkas inte utvecklingen av handeln på ett sätt som skadar unionens intressen. |
| --- | --- |

(151)

Domstolen har förklarat att för att en åtgärd ska kunna omfattas av ett sådant undantag måste principerna gällande definition, tilldelning och proportionalitet vara uppfyllda. Kommissionen menar att när dessa kriterier är uppfyllda påverkas inte utvecklingen av handeln på ett sätt som skadar unionens intressen.

| (152) | Det sätt på vilket dessa principer tillämpas inom radio- och tv-sektorn förklaras i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst (nedan kallat radio- och tv-meddelandet) (77). Enligt radio- och tv-meddelandet måste kommissionen bedöma huruvida (78)







  a) | RTP:s verksamhet motsvarar ett av medlemsstaten tydligt definierat public service-uppdrag (definition), |
| --- | --- | --- |

(152)

Det sätt på vilket dessa principer tillämpas inom radio- och tv-sektorn förklaras i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst (nedan kallat radio- och tv-meddelandet) (77). Enligt radio- och tv-meddelandet måste kommissionen bedöma huruvida (78)

a)

RTP:s verksamhet motsvarar ett av medlemsstaten tydligt definierat public service-uppdrag (definition),

| b) | de portugisiska myndigheterna officiellt anförtrott RTP att tillhandahålla den aktuella tjänsten (tilldelning), |
| --- | --- |

b)

de portugisiska myndigheterna officiellt anförtrott RTP att tillhandahålla den aktuella tjänsten (tilldelning),

| c) | finansieringen står i proportion till nettokostnaden för att sköta public service-uppdraget. |
| --- | --- |

c)

finansieringen står i proportion till nettokostnaden för att sköta public service-uppdraget.

| (153) | Såsom anges i protokollet om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna (Amsterdamprotokollet (79)) och radio- och tv-meddelandet (80) ankommer det på medlemsstaterna att definiera uppdraget att verka i allmänhetens tjänst för det offentliga programföretaget. Inom radio- och tv-sektorn begränsar sig kommissionens uppgift till att kontrollera om det finns uppenbara brister i definitionen av public service-uppdraget. Sådana brister skulle strida mot denna definition. |
| --- | --- |

(153)

Såsom anges i protokollet om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna (Amsterdamprotokollet (79)) och radio- och tv-meddelandet (80) ankommer det på medlemsstaterna att definiera uppdraget att verka i allmänhetens tjänst för det offentliga programföretaget. Inom radio- och tv-sektorn begränsar sig kommissionens uppgift till att kontrollera om det finns uppenbara brister i definitionen av public service-uppdraget. Sådana brister skulle strida mot denna definition.

| (154) | Med hänsyn till radio- och tv-sektorns särdrag anser kommissionen, med hänsyn till tolkningsbestämmelserna i Amsterdamprotokollet, att det är befogat med en definition där ett visst programföretag ges i uppdrag att tillhandahålla ett väl avvägt och varierat programutbud (81). En sådan definition överensstämmer med syftet att tillgodose de demokratiska, sociala och kulturella behoven i ett samhälle. |
| --- | --- |

(154)

Med hänsyn till radio- och tv-sektorns särdrag anser kommissionen, med hänsyn till tolkningsbestämmelserna i Amsterdamprotokollet, att det är befogat med en definition där ett visst programföretag ges i uppdrag att tillhandahålla ett väl avvägt och varierat programutbud (81). En sådan definition överensstämmer med syftet att tillgodose de demokratiska, sociala och kulturella behoven i ett samhälle.

| (155) | Såsom nämns i skälen 44–48 i detta beslut är RTP enligt lag nr 21/92 och public service-avtalen skyldigt att tillhandahålla radio och tv i allmänhetens tjänst via två rikstäckande kanaler. Den första kanalen ska erbjuda ett mer allmänt programutbud medan den andra ska vända sig till smalare publikkategorier. Såsom framgår av skälen 44 och 45 i detta beslut åläggs RTP i lag nr 21/92 och public service-avtalen också mer detaljerade skyldigheter beträffande programmens innehåll, internationellt samarbete och vissa andra specifika skyldigheter. |
| --- | --- |

(155)

Såsom nämns i skälen 44–48 i detta beslut är RTP enligt lag nr 21/92 och public service-avtalen skyldigt att tillhandahålla radio och tv i allmänhetens tjänst via två rikstäckande kanaler. Den första kanalen ska erbjuda ett mer allmänt programutbud medan den andra ska vända sig till smalare publikkategorier. Såsom framgår av skälen 44 och 45 i detta beslut åläggs RTP i lag nr 21/92 och public service-avtalen också mer detaljerade skyldigheter beträffande programmens innehåll, internationellt samarbete och vissa andra specifika skyldigheter.

| (156) | Även om definitionen av RTP:s public service-uppdrag är kvalitativ och relativt bred anser kommissionen, med hänsyn till Amsterdamprotokollets tolkningsbestämmelser, att en sådan ”bred” definition är berättigad (82). Kommissionen anser därför att den allmänna definitionen av RTP:s public service-uppdrag är berättigad, dvs. rikstäckande tv-sändningar över två kanaler, den ena med en mer allmän inriktning och den andra inriktad på smalare publikkategorier. Denna definition kan anses tillgodose det portugisiska samhällets demokratiska, sociala och kulturella behov. |
| --- | --- |

(156)

Även om definitionen av RTP:s public service-uppdrag är kvalitativ och relativt bred anser kommissionen, med hänsyn till Amsterdamprotokollets tolkningsbestämmelser, att en sådan ”bred” definition är berättigad (82). Kommissionen anser därför att den allmänna definitionen av RTP:s public service-uppdrag är berättigad, dvs. rikstäckande tv-sändningar över två kanaler, den ena med en mer allmän inriktning och den andra inriktad på smalare publikkategorier. Denna definition kan anses tillgodose det portugisiska samhällets demokratiska, sociala och kulturella behov.

| (157) | Som berättigade uppfattar kommissionen också de skyldigheter som i detalj anger hur RTP ska utföra sitt uppdrag att tillhandahålla public service-tv. I enlighet med Amsterdamprotokollet kan även dessa skyldigheter i praktiken anses tillgodose det portugisiska samhällets demokratiska, sociala och kulturella behov. |
| --- | --- |

(157)

Som berättigade uppfattar kommissionen också de skyldigheter som i detalj anger hur RTP ska utföra sitt uppdrag att tillhandahålla public service-tv. I enlighet med Amsterdamprotokollet kan även dessa skyldigheter i praktiken anses tillgodose det portugisiska samhällets demokratiska, sociala och kulturella behov.

| (158) | Även om kommissionen anser att RTP:s public service-uppdrag är berättigat måste den ändå försäkra sig om att definitionen inte innehåller uppenbara brister.
  Kommissionen kommer att bedöma huruvida det tillfälliga och permanenta befrielsen från notariearvoden, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande kan betraktas som ersättning för en kostnad för ett public service-uppdrag och undersöka närmare om RTP:s skyldighet att stödja biografer kan anses falla inom RTP:s uppdrag. |
| --- | --- |

(158)

Även om kommissionen anser att RTP:s public service-uppdrag är berättigat måste den ändå försäkra sig om att definitionen inte innehåller uppenbara brister.

Kommissionen kommer att bedöma huruvida det tillfälliga och permanenta befrielsen från notariearvoden, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande kan betraktas som ersättning för en kostnad för ett public service-uppdrag och undersöka närmare om RTP:s skyldighet att stödja biografer kan anses falla inom RTP:s uppdrag.

| (159) | Kommissionen kommer först att bedöma huruvida den tillfälliga befrielsen från kravet på stiftelseurkund (och därtill hörande kostnader), registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande i samband med omvandlingen till ett aktiebolag nr 1992 i enlighet med artikel 11.1 i lag nr 21/92 samt den permanenta befrielsen från olika avgifter i enlighet med artikel 11.2 i lag nr 21/92 kan betraktas som ersättning för kostnader som orsakas av public service-uppdraget. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen kommer först att bedöma huruvida den tillfälliga befrielsen från kravet på stiftelseurkund (och därtill hörande kostnader), registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande i samband med omvandlingen till ett aktiebolag nr 1992 i enlighet med artikel 11.1 i lag nr 21/92 samt den permanenta befrielsen från olika avgifter i enlighet med artikel 11.2 i lag nr 21/92 kan betraktas som ersättning för kostnader som orsakas av public service-uppdraget.

| (160) | Tillfälliga befrielser: För det första måste man undersöka om kostnaderna i samband med omvandlingen av RTP till ett aktiebolag 1992 (dvs. normala kostnader för en stiftelseurkund samt för registrering och offentliggörande av denna) lagligen kan ersättas som kostnader för ett public service-uppdrag. Ersättningen ges, såsom anges ovan, genom en befrielse enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92. |
| --- | --- |

(160)

Tillfälliga befrielser: För det första måste man undersöka om kostnaderna i samband med omvandlingen av RTP till ett aktiebolag 1992 (dvs. normala kostnader för en stiftelseurkund samt för registrering och offentliggörande av denna) lagligen kan ersättas som kostnader för ett public service-uppdrag. Ersättningen ges, såsom anges ovan, genom en befrielse enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92.

| (161) | Vid tidpunkten för omvandlingen bedrev RTP endast public service-verksamhet (se skäl 18 i detta beslut), medan de kommersiella aktiviteterna sköttes av juridiskt separata dotterbolag. Därför utgjorde de kostnader som hänför sig till omvandlingen av det offentliga programföretaget automatiskt kostnader för ett public service-uppdrag, som staten lagligt kunde kompensera. Det behöver inte undersökas om omorganiseringen av RTP var juridiskt bindande eller nödvändig (83). Bedömningen enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget och radio- och tv-meddelandet kräver att ersättningen inte överstiger nettokostnaderna för public service-verksamheten, men kräver inte en bedömning av huruvida dessa kostnader, förutsatt att de är begränsade till tillhandahållandet av den allmännyttiga tjänsten, kunde ha undvikits (84). I enlighet med Amsterdamprotokollet och radio- och tv-meddelandet är medlemsstaterna i princip fria att besluta om hur de organiserar sitt offentliga programföretag, vilket inte bara gäller vilket innehåll programföretaget ska distribuera utan också i vilken rättslig form det ska bedriva sin verksamhet. Kommissionens roll är begränsad till att kontrollera om medlemsstaten eventuellt har missbrukat denna frihet. I detta fall finns det inga indikationer på att omvandlingen gjordes med det enda syftet att ge RTP en fördel. Det finns ingen anledning att ifrågasätta Portugals resonemang att 1992 års omvandling gjordes för att göra RTP mer flexibelt i stället för att vara en statlig organisation med tungrodda statliga kontrollförfaranden. Slutsatsen bör därför dras att befrielsen från registreringsavgifter (dvs. notariearvoden, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande) vid tidpunkten för omvandlingen av RTP utgör en legitim ersättning för tillhandahållandet av public service-tv. |
| --- | --- |

(161)

Vid tidpunkten för omvandlingen bedrev RTP endast public service-verksamhet (se skäl 18 i detta beslut), medan de kommersiella aktiviteterna sköttes av juridiskt separata dotterbolag. Därför utgjorde de kostnader som hänför sig till omvandlingen av det offentliga programföretaget automatiskt kostnader för ett public service-uppdrag, som staten lagligt kunde kompensera. Det behöver inte undersökas om omorganiseringen av RTP var juridiskt bindande eller nödvändig (83). Bedömningen enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget och radio- och tv-meddelandet kräver att ersättningen inte överstiger nettokostnaderna för public service-verksamheten, men kräver inte en bedömning av huruvida dessa kostnader, förutsatt att de är begränsade till tillhandahållandet av den allmännyttiga tjänsten, kunde ha undvikits (84). I enlighet med Amsterdamprotokollet och radio- och tv-meddelandet är medlemsstaterna i princip fria att besluta om hur de organiserar sitt offentliga programföretag, vilket inte bara gäller vilket innehåll programföretaget ska distribuera utan också i vilken rättslig form det ska bedriva sin verksamhet. Kommissionens roll är begränsad till att kontrollera om medlemsstaten eventuellt har missbrukat denna frihet. I detta fall finns det inga indikationer på att omvandlingen gjordes med det enda syftet att ge RTP en fördel. Det finns ingen anledning att ifrågasätta Portugals resonemang att 1992 års omvandling gjordes för att göra RTP mer flexibelt i stället för att vara en statlig organisation med tungrodda statliga kontrollförfaranden. Slutsatsen bör därför dras att befrielsen från registreringsavgifter (dvs. notariearvoden, registreringsavgifter och avgifter för offentliggörande) vid tidpunkten för omvandlingen av RTP utgör en legitim ersättning för tillhandahållandet av public service-tv.

| (162) | Permanent befrielse: Ovanstående resonemang (som anges i skäl 161 i detta beslut) kan dock inte tillämpas på den permanenta befrielsen enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92, som inte är tidsbegränsat och därför även kan tas i anspråk för att täcka registreringar och anmälningar för verksamhet som RTP bedriver utanför sitt public service-uppdrag (t.ex. om RTP skulle börja bedriva kommersiell verksamhet självt i stället för via juridiskt separata dotterbolag).
  Med tanke på den stora spännvidden för artikel 11.2 i lag nr 21/92, både vad gäller tid (dvs. obegränsat) och omfattning (dvs. inte begränsad till public service-verksamhet), är det inte möjligt att motivera en eventuell framtida befrielse från registreringsavgifter med att det är fråga om en kostnad för att tillhandahålla en allmännyttig tjänst. Slutsatsen bör därför bli att avgiftsbefrielsen i enlighet med artikel 11.2 i lag nr 21/92 inte är förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(162)

Permanent befrielse: Ovanstående resonemang (som anges i skäl 161 i detta beslut) kan dock inte tillämpas på den permanenta befrielsen enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92, som inte är tidsbegränsat och därför även kan tas i anspråk för att täcka registreringar och anmälningar för verksamhet som RTP bedriver utanför sitt public service-uppdrag (t.ex. om RTP skulle börja bedriva kommersiell verksamhet självt i stället för via juridiskt separata dotterbolag).

Med tanke på den stora spännvidden för artikel 11.2 i lag nr 21/92, både vad gäller tid (dvs. obegränsat) och omfattning (dvs. inte begränsad till public service-verksamhet), är det inte möjligt att motivera en eventuell framtida befrielse från registreringsavgifter med att det är fråga om en kostnad för att tillhandahålla en allmännyttig tjänst. Slutsatsen bör därför bli att avgiftsbefrielsen i enlighet med artikel 11.2 i lag nr 21/92 inte är förenlig med den inre marknaden.

| (163) | Portugals argument att artikel 11.2 i lag nr 21/92 aldrig har tillämpats och att RTP alltid betalat alla nödvändiga registreringsavgifter efter 1992 års omvandling skulle kunna visa sig vara giltigt i fall av återkrav, men ändrar inte det faktum att den bestämmelsen i sig ger statligt stöd till RTP som inte berättigas av artikel 106.2 i EUF-fördraget eller någon annan bestämmelse i detta. |
| --- | --- |

(163)

Portugals argument att artikel 11.2 i lag nr 21/92 aldrig har tillämpats och att RTP alltid betalat alla nödvändiga registreringsavgifter efter 1992 års omvandling skulle kunna visa sig vara giltigt i fall av återkrav, men ändrar inte det faktum att den bestämmelsen i sig ger statligt stöd till RTP som inte berättigas av artikel 106.2 i EUF-fördraget eller någon annan bestämmelse i detta.

| (164) | Av hänsyn till skäl 45 i direktivet ”television utan gränser” skulle kommissionen, förutsatt att de åtföljande filmrättigheterna visas i public service-tv, kunna godta att fastställandet av offentliga programföretags public service-uppdrag omfattar en skyldighet att bidra väsentligt till investeringar i europeisk audiovisuell produktion (85). |
| --- | --- |

(164)

Av hänsyn till skäl 45 i direktivet ”television utan gränser” skulle kommissionen, förutsatt att de åtföljande filmrättigheterna visas i public service-tv, kunna godta att fastställandet av offentliga programföretags public service-uppdrag omfattar en skyldighet att bidra väsentligt till investeringar i europeisk audiovisuell produktion (85).

| (165) | Kommissionen anser att RTP:s skyldighet att stödja filmproduktion omfattas av dess public service-uppdrag, eftersom RTP senare i public service-tv sänder de filmer som det fått distributionsrättigheterna till. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen anser att RTP:s skyldighet att stödja filmproduktion omfattas av dess public service-uppdrag, eftersom RTP senare i public service-tv sänder de filmer som det fått distributionsrättigheterna till.

| (166) | Därför kan kommissionen inte hålla med de berörda parternas anmärkning om att RTP:s skyldighet att främja och finansiera film skulle vara diskriminerande. Enligt parterna har även privata programföretag ingått protokoll om filmstöd med de portugisiska myndigheterna som inte omfattar några bestämmelser om ersättning. Kommissionen anser dock att man måste skilja mellan frivilliga filmstödsavtal mellan staten och privata programföretag å ena sidan och RTP:s public service-skyldighet att sända och finansiera filmproduktioner å den andra. Det står klart att RTP uttryckligen har ålagts en public service-skyldighet att stödja vissa filmproduktioner som senare sänds i public service-tv, medan de privata programföretagen inte anförtrotts något sådant public service-uppdrag. I själva verket har RTP blivit ett instrument för staten att stödja filmproduktion. Eventuella fördelar som RTP ger filmindustrin till följd av detta kan innebära statligt stöd och bör bedömas som sådant. Detta beslut påverkar inte bedömningen av eventuella fördelar som ges till filmproducenter. |
| --- | --- |

(166)

Därför kan kommissionen inte hålla med de berörda parternas anmärkning om att RTP:s skyldighet att främja och finansiera film skulle vara diskriminerande. Enligt parterna har även privata programföretag ingått protokoll om filmstöd med de portugisiska myndigheterna som inte omfattar några bestämmelser om ersättning. Kommissionen anser dock att man måste skilja mellan frivilliga filmstödsavtal mellan staten och privata programföretag å ena sidan och RTP:s public service-skyldighet att sända och finansiera filmproduktioner å den andra. Det står klart att RTP uttryckligen har ålagts en public service-skyldighet att stödja vissa filmproduktioner som senare sänds i public service-tv, medan de privata programföretagen inte anförtrotts något sådant public service-uppdrag. I själva verket har RTP blivit ett instrument för staten att stödja filmproduktion. Eventuella fördelar som RTP ger filmindustrin till följd av detta kan innebära statligt stöd och bör bedömas som sådant. Detta beslut påverkar inte bedömningen av eventuella fördelar som ges till filmproducenter.

| (167) | Slutsatsen bör följaktligen bli att RTP:s samfinansiering av portugisiska filmproduktioner som sänds i public service-kanaler kan uppfattas som en legitim särskild skyldighet som har väsentlig betydelse för fullgörandet av RTP:s allmänna skyldigheter att tillhandahålla public service-tv. Därför utgör denna skyldighet inget uppenbart fel. |
| --- | --- |

(167)

Slutsatsen bör följaktligen bli att RTP:s samfinansiering av portugisiska filmproduktioner som sänds i public service-kanaler kan uppfattas som en legitim särskild skyldighet som har väsentlig betydelse för fullgörandet av RTP:s allmänna skyldigheter att tillhandahålla public service-tv. Därför utgör denna skyldighet inget uppenbart fel.

| (168) | Kommissionen anser dock att RTP:s lagstadgade skyldighet att tillhandahålla ”andra tjänster som ska fastställas efter behov” (86) inte är tillräckligt exakt för att kommissionen på förhand med tillräcklig juridisk säkerhet ska kunna bedöma om sådana tjänster kan betraktas som public service. Kommissionen anser visserligen att ”andra tjänster som ska fastställas” inte definieras tydligt, men noterar att inga utbetalningar gjordes med hänvisning till denna bestämmelse under den granskade perioden (87). |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen anser dock att RTP:s lagstadgade skyldighet att tillhandahålla ”andra tjänster som ska fastställas efter behov” (86) inte är tillräckligt exakt för att kommissionen på förhand med tillräcklig juridisk säkerhet ska kunna bedöma om sådana tjänster kan betraktas som public service. Kommissionen anser visserligen att ”andra tjänster som ska fastställas” inte definieras tydligt, men noterar att inga utbetalningar gjordes med hänvisning till denna bestämmelse under den granskade perioden (87).

| (169) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att RTP:s verksamhet, som definieras i lag nr 21/92 och senare i public service-avtalen, är tydligt definierade public service-skyldigheter.
  Skyldigheten att tillhandahålla ”andra tjänster efter behov” är inte tillräckligt exakt för att det ska kunna slås fast på förhand att alla de tjänster som tillhandahålls under denna rubrik skulle kunna betraktas som public service, men inga utbetalningar gjordes på grundval av denna bestämmelse mellan 1992 och 1998.
  Den permanenta befrielsen från registrerings- och andra avgifter är dock inte begränsad till ersättning för kostnaden för att tillhandahålla en allmännyttig tjänst och kan därför inte motiveras enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(169)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att RTP:s verksamhet, som definieras i lag nr 21/92 och senare i public service-avtalen, är tydligt definierade public service-skyldigheter.

Skyldigheten att tillhandahålla ”andra tjänster efter behov” är inte tillräckligt exakt för att det ska kunna slås fast på förhand att alla de tjänster som tillhandahålls under denna rubrik skulle kunna betraktas som public service, men inga utbetalningar gjordes på grundval av denna bestämmelse mellan 1992 och 1998.

Den permanenta befrielsen från registrerings- och andra avgifter är dock inte begränsad till ersättning för kostnaden för att tillhandahålla en allmännyttig tjänst och kan därför inte motiveras enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget.

| (170) | För det andra måste det bedömas om public service-skyldigheterna tilldelats RTP, som tagit emot statliga medel. |
| --- | --- |

(170)

För det andra måste det bedömas om public service-skyldigheterna tilldelats RTP, som tagit emot statliga medel.

| (171) | Enligt radio- och tv-meddelandet ska kommissionen kontrollera om RTP tilldelats sitt public service-uppdrag genom en officiell handling (88). |
| --- | --- |

(171)

Enligt radio- och tv-meddelandet ska kommissionen kontrollera om RTP tilldelats sitt public service-uppdrag genom en officiell handling (88).

| (172) | Såsom nämns i skäl 48 i detta beslut har RTP helt klart tilldelats public service-skyldigheterna genom olika lagar och avtal, nämligen artikel 5 i lag nr 58/90, artiklarna 4.1 och 5 i lag nr 21/92 och klausul 1 i det gamla respektive det nya public service-avtalet. |
| --- | --- |

(172)

Såsom nämns i skäl 48 i detta beslut har RTP helt klart tilldelats public service-skyldigheterna genom olika lagar och avtal, nämligen artikel 5 i lag nr 58/90, artiklarna 4.1 och 5 i lag nr 21/92 och klausul 1 i det gamla respektive det nya public service-avtalet.

| (173) | Varken de berörda parterna eller Portugal har inkommit med några synpunkter till kommissionen om att RTP inte skulle ha tilldelats public service-uppdraget genom en officiell handling. I enlighet med radio- och tv-meddelandet och mot bakgrund av de lagar och avtal som avses i skäl 48 i detta beslut bör slutsatsen bli att RTP otvivelaktigt förutsätts fullgöra skyldigheterna att tillhandahålla radio och tv i allmänhetens tjänst och att RTP därmed officiellt har tilldelats ett public service-uppdrag. |
| --- | --- |

(173)

Varken de berörda parterna eller Portugal har inkommit med några synpunkter till kommissionen om att RTP inte skulle ha tilldelats public service-uppdraget genom en officiell handling. I enlighet med radio- och tv-meddelandet och mot bakgrund av de lagar och avtal som avses i skäl 48 i detta beslut bör slutsatsen bli att RTP otvivelaktigt förutsätts fullgöra skyldigheterna att tillhandahålla radio och tv i allmänhetens tjänst och att RTP därmed officiellt har tilldelats ett public service-uppdrag.

| (174) | Förutom att public service-uppdraget ska ha tilldelats RTP genom en officiell handling bör det utredas om tjänsten tillhandahållits på det sätt som lagen och public service-avtalen kräver. Såsom nämns i skälen 49–59 i detta beslut infördes olika kontrollsystem som skulle garantera att RTP fullgjorde sitt public service-uppdrag på föreskrivet sätt. |
| --- | --- |

(174)

Förutom att public service-uppdraget ska ha tilldelats RTP genom en officiell handling bör det utredas om tjänsten tillhandahållits på det sätt som lagen och public service-avtalen kräver. Såsom nämns i skälen 49–59 i detta beslut infördes olika kontrollsystem som skulle garantera att RTP fullgjorde sitt public service-uppdrag på föreskrivet sätt.

| (175) | För det första var RTP skyldigt att lägga fram rapporter om fullgörandet av sina public service-skyldigheter och planer åtföljda av ett yttrande från dess interna revisionskommitté. RTP lade fram public service-rapporter för åren 1993–1998 med beskrivning av hur varje public service-skyldighet fullgjorts och beräknade kostnaderna för varje skyldighet med hjälp av ett analytiskt redovisningssystem. |
| --- | --- |

(175)

För det första var RTP skyldigt att lägga fram rapporter om fullgörandet av sina public service-skyldigheter och planer åtföljda av ett yttrande från dess interna revisionskommitté. RTP lade fram public service-rapporter för åren 1993–1998 med beskrivning av hur varje public service-skyldighet fullgjorts och beräknade kostnaderna för varje skyldighet med hjälp av ett analytiskt redovisningssystem.

| (176) | För det andra granskade finansministern och den ansvariga regeringsledamoten för massmedier efterlevnaden av public service-avtalet medan den statliga finansinspektionen granskade finansieringsplanen. |
| --- | --- |

(176)

För det andra granskade finansministern och den ansvariga regeringsledamoten för massmedier efterlevnaden av public service-avtalet medan den statliga finansinspektionen granskade finansieringsplanen.

| (177) | För det tredje måste en årlig extern revision genomföras. Kommissionen kan inte godta Portugals argument, som upprepades efter domstolens dom i mål T-442/03, att revisionen av public service-rapporterna sköttes av en extern revisor och att inga ytterligare åtgärder således behövdes. Situationen innan beslutet av den 15 oktober 2003 antogs kan beskrivas på följande sätt:






  a) | För år 1992 fanns det ingen public service-rapport, eftersom skyldigheten att tillhandahålla sådana rapporter och en revision av dessa infördes först i samband med 1993 års koncessionsavtal. |
| --- | --- | --- |

(177)

För det tredje måste en årlig extern revision genomföras. Kommissionen kan inte godta Portugals argument, som upprepades efter domstolens dom i mål T-442/03, att revisionen av public service-rapporterna sköttes av en extern revisor och att inga ytterligare åtgärder således behövdes. Situationen innan beslutet av den 15 oktober 2003 antogs kan beskrivas på följande sätt:

a)

För år 1992 fanns det ingen public service-rapport, eftersom skyldigheten att tillhandahålla sådana rapporter och en revision av dessa infördes först i samband med 1993 års koncessionsavtal.

| b) | Åren 1993 och 1994 gjordes ingen extern revision, utan i stället avgavs ett yttrande av företagets företrädare, dvs. RTP:s finanspolitiska råd (Conselho fiscal da RTP), som endast är företagsinternt. |
| --- | --- |

b)

Åren 1993 och 1994 gjordes ingen extern revision, utan i stället avgavs ett yttrande av företagets företrädare, dvs. RTP:s finanspolitiska råd (Conselho fiscal da RTP), som endast är företagsinternt.

| c) | För åren 1995–1998 åtföljdes rapporterna av ett yttrande från en extern revisor som är oberoende i förhållande till RTP och dess företrädare. Dessa yttranden bekräftar att RTP fullgjort sina public service-skyldigheter. Inga fler detaljerade public service-rapporter som ledde till dessa resultat kunde dock utvärderas. |
| --- | --- |

c)

För åren 1995–1998 åtföljdes rapporterna av ett yttrande från en extern revisor som är oberoende i förhållande till RTP och dess företrädare. Dessa yttranden bekräftar att RTP fullgjort sina public service-skyldigheter. Inga fler detaljerade public service-rapporter som ledde till dessa resultat kunde dock utvärderas.

| (178) | Mot bakgrund av domstolens slutsatser i domen i mål T-442/03, särskilt punkterna 232–256 i denna, kunde kommissionen inte förlita sig enbart på de (korta) revisionsutlåtandena om public service-rapporterna som nämns i skäl 177 i detta beslut och accepterade i stället Portugals erbjudande att utföra en extern revision på grundval av de befintliga public service-rapporter för samtliga berörda år. Det vill säga att externa revisioner om RTP:s uppfyllande av sina public service-skyldigheter har genomförts för åren 1992–1997. För år 1992 utfördes den externa revisionen trots att det inte fanns någon public service-rapport. Den externa revisorn förlitade sig emellertid på andra dokument för att bedöma huruvida public service-uppdraget hade uppfyllts. För år 1998 utfördes ingen extern revision eftersom det alltid funnits, vilket inte heller bestridits av SIC, en extern revision i form av 1998 års BDO Binder-rapport, som det hänvisas till i skälen 186–188 i detta beslut. |
| --- | --- |

(178)

Mot bakgrund av domstolens slutsatser i domen i mål T-442/03, särskilt punkterna 232–256 i denna, kunde kommissionen inte förlita sig enbart på de (korta) revisionsutlåtandena om public service-rapporterna som nämns i skäl 177 i detta beslut och accepterade i stället Portugals erbjudande att utföra en extern revision på grundval av de befintliga public service-rapporter för samtliga berörda år. Det vill säga att externa revisioner om RTP:s uppfyllande av sina public service-skyldigheter har genomförts för åren 1992–1997. För år 1992 utfördes den externa revisionen trots att det inte fanns någon public service-rapport. Den externa revisorn förlitade sig emellertid på andra dokument för att bedöma huruvida public service-uppdraget hade uppfyllts. För år 1998 utfördes ingen extern revision eftersom det alltid funnits, vilket inte heller bestridits av SIC, en extern revision i form av 1998 års BDO Binder-rapport, som det hänvisas till i skälen 186–188 i detta beslut.

| (179) | De nya revisionerna för åren 1992–997 har anordnats av den nationella tillsynsmyndigheten för mediabranschen, Reguladora para a Comunicação Social, ERC. ERC är en oberoende myndighet som, i enlighet med den portugisiska konstitutionen, bl.a. ansvarar för att de bolagsordning och regler som styr massmedieverksamhet följs. ERC anordnade revisioner för åren 1992–1997 genom att teckna avtal med den externa revisorn, Pedro Roque, som är oberoende i förhållande till RTP. |
| --- | --- |

(179)

De nya revisionerna för åren 1992–997 har anordnats av den nationella tillsynsmyndigheten för mediabranschen, Reguladora para a Comunicação Social, ERC. ERC är en oberoende myndighet som, i enlighet med den portugisiska konstitutionen, bl.a. ansvarar för att de bolagsordning och regler som styr massmedieverksamhet följs. ERC anordnade revisioner för åren 1992–1997 genom att teckna avtal med den externa revisorn, Pedro Roque, som är oberoende i förhållande till RTP.

| (180) | Med tanke på den tid som förflutit mellan 1992 och 2010, då revisionerna av public service-rapporterna genomfördes, har det varit svårt att få tillgång till alla uppgifter. Detta förklarar utredningens längd och den tid det tog att genomföra nya revisioner. Revisionerna kunde dock genomföras till slut, eftersom public service-rapporterna (utom för 1992) redan fanns och revisorerna därmed hade någonting de kunde bygga revisionen på. Revisionerna för åren 1992–1997 har lämnats in till kommissionen. |
| --- | --- |

(180)

Med tanke på den tid som förflutit mellan 1992 och 2010, då revisionerna av public service-rapporterna genomfördes, har det varit svårt att få tillgång till alla uppgifter. Detta förklarar utredningens längd och den tid det tog att genomföra nya revisioner. Revisionerna kunde dock genomföras till slut, eftersom public service-rapporterna (utom för 1992) redan fanns och revisorerna därmed hade någonting de kunde bygga revisionen på. Revisionerna för åren 1992–1997 har lämnats in till kommissionen.

| (181) | Uppdraget för de externa revisionerna är att bedöma och övervaka den radio och tv i allmänhetens tjänst RTP tillhandahåller och den ersättning som RTP får för att fullgöra detta uppdrag. I revisionerna beskrivs den information som har beaktats. I revisionerna hänvisas bl.a. till lag nr 58/90 (lagen om radio och tv i allmänhetens tjänst, lag nr 21/92 om omvandlingen av RTP, public service-avtalen, de årliga räkenskaperna och de årliga revisionerna av de årliga räkenskaperna, verksamhetsplanen och budgeten för public service-uppdraget (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) samt public service-rapporter för respektive år (Relatorio sobre o Cumprimento das Obrigacaoes do Servico Publico, RCOSP). I revisionerna nämns att den långa period som förflöt mellan 1992–1997 och revisionsavtalet 2010 innebar att vissa handlingar förstördes och viss information inte fanns tillgänglig. Därför var revisionsrapporten främst inriktad på de rapporter som fanns tillgängliga, särskilt public service-rapporterna (89) och de reviderade årsräkenskaperna. |
| --- | --- |

(181)

Uppdraget för de externa revisionerna är att bedöma och övervaka den radio och tv i allmänhetens tjänst RTP tillhandahåller och den ersättning som RTP får för att fullgöra detta uppdrag. I revisionerna beskrivs den information som har beaktats. I revisionerna hänvisas bl.a. till lag nr 58/90 (lagen om radio och tv i allmänhetens tjänst, lag nr 21/92 om omvandlingen av RTP, public service-avtalen, de årliga räkenskaperna och de årliga revisionerna av de årliga räkenskaperna, verksamhetsplanen och budgeten för public service-uppdraget (Plano de Actividades e Orçamento do Serviço Público) samt public service-rapporter för respektive år (Relatorio sobre o Cumprimento das Obrigacaoes do Servico Publico, RCOSP). I revisionerna nämns att den långa period som förflöt mellan 1992–1997 och revisionsavtalet 2010 innebar att vissa handlingar förstördes och viss information inte fanns tillgänglig. Därför var revisionsrapporten främst inriktad på de rapporter som fanns tillgängliga, särskilt public service-rapporterna (89) och de reviderade årsräkenskaperna.

| (182) | Trots begränsningarna på grund av den långa tid som förflutit fann revisorerna att det var möjligt för dem att fullgöra sitt avtal och utföra revisionerna och göra en bedömning av hur RTP fullgjort sin public service-skyldighet och av den ersättning som RTP fått för detta. I revisionerna anges uttryckligen att revisorerna klarade av att övervinna de svårigheter som det långa tidsförloppet orsakat och kunde genomföra revisionerna. Även om revisorerna t.ex. gjorde förbehållet att kriterierna för kostnadsredovisning och metoderna för kostnadsfördelningar inte var åtkomliga visade sig detta inte vara något hinder för att genomföra revisionen och för att komma till en positiv slutsats. I den sammanfattande rapporten anges att RTP:s alla kostnader och intäkter bygger på antagandet att dess verksamhet endast avser tillhandahållandet av public service-tv och att de aktuella revisionerna byggde på räkenskaper som reviderats av såväl företagets internrevisor som externa revisorer, vilket inte resulterade i några andra relevanta fakta än de som beskrivs i detalj i de årliga räkenskaperna (90). Kommissionen hade redan fastställt (se skäl 18 i detta beslut) att RTP endast hade bedrivit public service-verksamhet under de år som omfattades av undersökningen, medan de kommersiella aktiviteterna hade utförts av juridiskt separata dotterbolag till RTP. Kostnadsfördelningskriterierna är därför endast relevanta för att placera kostnadsfördelning inom RTP:s kostnader för public service-uppdraget och bör inte ha någon inverkan på de totala kostnaderna för public service-uppdraget.
  När det gäller finansiell information fann kommissionen att de externa revisorerna hade välgrundade skäl att lita på de årliga räkenskaperna, som alltid åtföljdes av en revision som intygade riktigheten hos RTP:s räkenskaper. Enligt public service-avtalen hade den externa revision av public service-rapporten till syfte att kontrollera att RTP hade uppfyllt sina skyldigheter i enlighet med sitt uppdrag och att ersättningen motsvarar kostnaderna för att fullgöra dessa skyldigheter. Även om de finansiella uppgifterna rörande public service-uppdraget under de år undersökningen omfattar avsåg RTP:s uppdrag krävdes det ytterligare en oberoende kontroll för att fastställa om kostnaderna var förenliga med public service-uppdraget. |
| --- | --- |

(182)

Trots begränsningarna på grund av den långa tid som förflutit fann revisorerna att det var möjligt för dem att fullgöra sitt avtal och utföra revisionerna och göra en bedömning av hur RTP fullgjort sin public service-skyldighet och av den ersättning som RTP fått för detta. I revisionerna anges uttryckligen att revisorerna klarade av att övervinna de svårigheter som det långa tidsförloppet orsakat och kunde genomföra revisionerna. Även om revisorerna t.ex. gjorde förbehållet att kriterierna för kostnadsredovisning och metoderna för kostnadsfördelningar inte var åtkomliga visade sig detta inte vara något hinder för att genomföra revisionen och för att komma till en positiv slutsats. I den sammanfattande rapporten anges att RTP:s alla kostnader och intäkter bygger på antagandet att dess verksamhet endast avser tillhandahållandet av public service-tv och att de aktuella revisionerna byggde på räkenskaper som reviderats av såväl företagets internrevisor som externa revisorer, vilket inte resulterade i några andra relevanta fakta än de som beskrivs i detalj i de årliga räkenskaperna (90). Kommissionen hade redan fastställt (se skäl 18 i detta beslut) att RTP endast hade bedrivit public service-verksamhet under de år som omfattades av undersökningen, medan de kommersiella aktiviteterna hade utförts av juridiskt separata dotterbolag till RTP. Kostnadsfördelningskriterierna är därför endast relevanta för att placera kostnadsfördelning inom RTP:s kostnader för public service-uppdraget och bör inte ha någon inverkan på de totala kostnaderna för public service-uppdraget.

När det gäller finansiell information fann kommissionen att de externa revisorerna hade välgrundade skäl att lita på de årliga räkenskaperna, som alltid åtföljdes av en revision som intygade riktigheten hos RTP:s räkenskaper. Enligt public service-avtalen hade den externa revision av public service-rapporten till syfte att kontrollera att RTP hade uppfyllt sina skyldigheter i enlighet med sitt uppdrag och att ersättningen motsvarar kostnaderna för att fullgöra dessa skyldigheter. Även om de finansiella uppgifterna rörande public service-uppdraget under de år undersökningen omfattar avsåg RTP:s uppdrag krävdes det ytterligare en oberoende kontroll för att fastställa om kostnaderna var förenliga med public service-uppdraget.

| (183) | De externa revisorerna bekräftar denna punkt. För perioden 1992–1997 kom revisorerna fram till slutsatsen att RTP i allt väsentligt hade fullgjort sin skyldighet att tillhandahålla radio och tv i kvantitetshänseende i enlighet med koncessionsavtalet, med särskild fokus på den skyldighet som avser sändningsinnehåll. Revisorn konstaterar att man efter att ha analyserat de handlingar som fanns tillgängliga, dvs. rapporterna från revisorn och den lagstadgade revisionskommittén, inte funnit någonting som föranleder slutsatsen att de framlagda dokumenten, vad gäller överensstämmelsen mellan tillhandahållandet av tjänsterna och de reella och faktiska kostnaderna för detta, innehåller materiellt relevanta snedvridningar som påverkar deras förenlighet med den lagstiftning som gällde vid tidpunkten i fråga (91). |
| --- | --- |

(183)

De externa revisorerna bekräftar denna punkt. För perioden 1992–1997 kom revisorerna fram till slutsatsen att RTP i allt väsentligt hade fullgjort sin skyldighet att tillhandahålla radio och tv i kvantitetshänseende i enlighet med koncessionsavtalet, med särskild fokus på den skyldighet som avser sändningsinnehåll. Revisorn konstaterar att man efter att ha analyserat de handlingar som fanns tillgängliga, dvs. rapporterna från revisorn och den lagstadgade revisionskommittén, inte funnit någonting som föranleder slutsatsen att de framlagda dokumenten, vad gäller överensstämmelsen mellan tillhandahållandet av tjänsterna och de reella och faktiska kostnaderna för detta, innehåller materiellt relevanta snedvridningar som påverkar deras förenlighet med den lagstiftning som gällde vid tidpunkten i fråga (91).

| (184) | I ett antal revisionsrapporter nämns det att RTP skulle ha kunnat begära större ersättning men hindrades från detta på grund av villkoren i public service-avtalen, på grund av artikel 15.4 i det gamla allmänna public service-avtalet och artikel 19.3 i 1996 års nya public service-avtal. De enskilda externa revisionerna för åren 1994, 1996 och 1997 innehåller uppgifter om skillnaden mellan RTP:s höga kostnader för att tillhandahålla tjänsten och den utbetalda ersättningen, som var mindre än de faktiska kostnaderna (92). I den slutliga sammanfattande rapporten för alla de år som har granskats anges uttryckligen att den kompenserande ersättning som anslogs och utbetalades varje år var lägre än de belopp som angavs i public service-rapporterna (Relatório sobre o cumprimento das obrigações de Serviço Público, RCOPS) (93). |
| --- | --- |

(184)

I ett antal revisionsrapporter nämns det att RTP skulle ha kunnat begära större ersättning men hindrades från detta på grund av villkoren i public service-avtalen, på grund av artikel 15.4 i det gamla allmänna public service-avtalet och artikel 19.3 i 1996 års nya public service-avtal. De enskilda externa revisionerna för åren 1994, 1996 och 1997 innehåller uppgifter om skillnaden mellan RTP:s höga kostnader för att tillhandahålla tjänsten och den utbetalda ersättningen, som var mindre än de faktiska kostnaderna (92). I den slutliga sammanfattande rapporten för alla de år som har granskats anges uttryckligen att den kompenserande ersättning som anslogs och utbetalades varje år var lägre än de belopp som angavs i public service-rapporterna (Relatório sobre o cumprimento das obrigações de Serviço Público, RCOPS) (93).

| (185) | Enligt vissa revisioner (inte revisionerna för 1992 och 1993) hade RTP överskridit den lagstadgade gränsen för reklamsändningar, dvs. sänt ut mer reklam än public service-avtalen tillät. RTP:s intäkter av sådan reklamverksamhet måste i enlighet med radio- och tv-meddelandet beaktas vid beräkningen av kostnaderna för att sköta ett public service-uppdrag. Inkomster av public service-verksamheten, även reklamintäkter, måste nämligen tas med i beräkningen av företagets behov av finansiering för att kunna sköta sitt uppdrag.
  Det faktum att gränserna för reklamsändningar överskreds påverkade inte revisorns analys att ersättningen, under hela perioden 1992–1997, stod i proportion till de public service-uppgifter som RTP skötte och att ingen överkompensation förekommit. Portugal bekräftade också att man för åren 1994, 1995 och 1996 beaktade alla vinster av reklamsändningar (även de som berodde på att den tillåtna reklamtiden överskridits) och drog av dessa från finansieringsbehovet för public service-uppdraget (94). I artikel 15 i det nya public service-avtalet föreskrevs i fråga om år 1996 att man vid fastställandet av ersättningen inte får beakta de vinster som härrör från driften av kanalerna, när kostnaderna summeras för beräkning av den totala kostnaden för public service-uppdraget. ”Vinst” inkluderar reklamintäkterna. Portugal har uttryckligen bekräftat att vinsten från reklamsändningarna drogs från det begärda ersättningsbeloppet (95). |
| --- | --- |

(185)

Enligt vissa revisioner (inte revisionerna för 1992 och 1993) hade RTP överskridit den lagstadgade gränsen för reklamsändningar, dvs. sänt ut mer reklam än public service-avtalen tillät. RTP:s intäkter av sådan reklamverksamhet måste i enlighet med radio- och tv-meddelandet beaktas vid beräkningen av kostnaderna för att sköta ett public service-uppdrag. Inkomster av public service-verksamheten, även reklamintäkter, måste nämligen tas med i beräkningen av företagets behov av finansiering för att kunna sköta sitt uppdrag.

Det faktum att gränserna för reklamsändningar överskreds påverkade inte revisorns analys att ersättningen, under hela perioden 1992–1997, stod i proportion till de public service-uppgifter som RTP skötte och att ingen överkompensation förekommit. Portugal bekräftade också att man för åren 1994, 1995 och 1996 beaktade alla vinster av reklamsändningar (även de som berodde på att den tillåtna reklamtiden överskridits) och drog av dessa från finansieringsbehovet för public service-uppdraget (94). I artikel 15 i det nya public service-avtalet föreskrevs i fråga om år 1996 att man vid fastställandet av ersättningen inte får beakta de vinster som härrör från driften av kanalerna, när kostnaderna summeras för beräkning av den totala kostnaden för public service-uppdraget. ”Vinst” inkluderar reklamintäkterna. Portugal har uttryckligen bekräftat att vinsten från reklamsändningarna drogs från det begärda ersättningsbeloppet (95).

| (186) | När det gäller 1998 utförde externrevisorn BDO Binder en undersökning av förhållandet mellan RTP:s public service-uppdrag och kostnaderna för detta. I BDO Binder-rapporten ges flera framtidsinriktade rekommendationer och föreslås en förstärkning av RTP:s interna kontroller för att säkerställa efterlevnaden av interna regler, men konstateras ingenting om att RTP hade fått för stor ersättning i förhållande till de public service-uppgifter som utfördes, eller att de siffror som använts i den public service-rapport som RTP utarbetat och som kommissionen använt i sitt beslut av den 15 oktober 2003 inte var tillförlitliga. När BDO Binder-rapporten behandlar konkreta siffror avses ett misslyckande med att upprätta en inventarieförteckning för vissa tillgångar. BDO Binder-rapporten förefaller dock snarare kritisera avsaknaden av en inventarieförteckning (96), än dra slutsatsen att respektive investeringar inte hade gjorts och att investeringvärdena redovisats på ett felaktigt sätt. Såsom Portugal framhöll ingick siffrorna för de respektive investeringarna i alla händelser inte i beräkningen av ersättningen, vilket uteslöt att kostnaderna för avskrivning av anläggningstillgångar skulle kunna ersättas. |
| --- | --- |

(186)

När det gäller 1998 utförde externrevisorn BDO Binder en undersökning av förhållandet mellan RTP:s public service-uppdrag och kostnaderna för detta. I BDO Binder-rapporten ges flera framtidsinriktade rekommendationer och föreslås en förstärkning av RTP:s interna kontroller för att säkerställa efterlevnaden av interna regler, men konstateras ingenting om att RTP hade fått för stor ersättning i förhållande till de public service-uppgifter som utfördes, eller att de siffror som använts i den public service-rapport som RTP utarbetat och som kommissionen använt i sitt beslut av den 15 oktober 2003 inte var tillförlitliga. När BDO Binder-rapporten behandlar konkreta siffror avses ett misslyckande med att upprätta en inventarieförteckning för vissa tillgångar. BDO Binder-rapporten förefaller dock snarare kritisera avsaknaden av en inventarieförteckning (96), än dra slutsatsen att respektive investeringar inte hade gjorts och att investeringvärdena redovisats på ett felaktigt sätt. Såsom Portugal framhöll ingick siffrorna för de respektive investeringarna i alla händelser inte i beräkningen av ersättningen, vilket uteslöt att kostnaderna för avskrivning av anläggningstillgångar skulle kunna ersättas.

| (187) | Vad gäller överskridandet av reklamtiderna konstaterades det i BDO Binder-rapporten att alla reklamintäkter hade beaktats vid beräkningen av finansieringsbehovet för public service-uppdraget. Återigen föranledde ingen av dessa omständigheter revisorn att avge ett negativt yttrande om RTP:s uppfyllande av sina public service-skyldigheter och de tyder inte heller på att någon överkompensation förekommit. |
| --- | --- |

(187)

Vad gäller överskridandet av reklamtiderna konstaterades det i BDO Binder-rapporten att alla reklamintäkter hade beaktats vid beräkningen av finansieringsbehovet för public service-uppdraget. Återigen föranledde ingen av dessa omständigheter revisorn att avge ett negativt yttrande om RTP:s uppfyllande av sina public service-skyldigheter och de tyder inte heller på att någon överkompensation förekommit.

| (188) | Men viktigast med tanke på analysen i detta beslut är slutsatsen i BDO Binder-rapporten (som inte ifrågasätts av SIC) att RTP skulle ha kunnat begära 25 miljarder escudos för fullgörandet av sina public service-skyldigheter, men i stället fick endast 14 miljarder escudos. I BDO Binder-rapporten anses således inte att någon överkompensation förekommit utan dras i stället motsatt slutsats. |
| --- | --- |

(188)

Men viktigast med tanke på analysen i detta beslut är slutsatsen i BDO Binder-rapporten (som inte ifrågasätts av SIC) att RTP skulle ha kunnat begära 25 miljarder escudos för fullgörandet av sina public service-skyldigheter, men i stället fick endast 14 miljarder escudos. I BDO Binder-rapporten anses således inte att någon överkompensation förekommit utan dras i stället motsatt slutsats.

| (189) | Såsom konstateras i beslut NN 31/06 om omstruktureringen av RTP har det i en extern revision utförd av PriceWaterhouse Coopers (nedan kallad PWC) granskats huruvida den finansiella informationen från de portugisiska myndigheterna stämde överens med RTP:s räkenskaper under perioden 1991–2003, med de belopp som inkluderats i revisionsrapporterna rörande public service-uppdraget och med andra informationskällor som ansågs relevanta för att fastställa överensstämmelsen mellan de rapporterade beloppen (se skäl 38 i beslut NN 31/06). I PWC:s revisionsrapport validerades uppgifterna utan någon betydande anmärkning (skäl 52 i beslut NN 31/06). PWC:s revisionsrapport bekräftade uttryckligen att de belopp som RTP fått som ersättning för att sköta sitt public service-uppdrag motsvarade de belopp som angavs i resolutionerna från ministerrådet (se skäl 41 och tabell 39 i beslut NN 31/06). I PWC:s revisionsrapport nämndes RTP:s underfinansiering och påpekades att RTP, förutom de public service-uppgifter som berättigade till ersättning inom ramen för public service-avtal, även utförde publice service-uppgifter som inte berättigade till ersättning från staten. Kommissionen konstaterade i beslut NN 31/06 att PWC i sin revisionsrapport därför korrekt kunde stödja sig på RTP:s räkenskaper och den fann att RTP faktiskt var kroniskt underfinansierat. Därför kan PWC:s revisionsrapport i detta beslut ses som ytterligare en faktor, utöver de externa revisionerna av public service-rapporterna, som styrker att de uppgifter som kommissionen använde i beslut 2005/403/EG var korrekta. |
| --- | --- |

(189)

Såsom konstateras i beslut NN 31/06 om omstruktureringen av RTP har det i en extern revision utförd av PriceWaterhouse Coopers (nedan kallad PWC) granskats huruvida den finansiella informationen från de portugisiska myndigheterna stämde överens med RTP:s räkenskaper under perioden 1991–2003, med de belopp som inkluderats i revisionsrapporterna rörande public service-uppdraget och med andra informationskällor som ansågs relevanta för att fastställa överensstämmelsen mellan de rapporterade beloppen (se skäl 38 i beslut NN 31/06). I PWC:s revisionsrapport validerades uppgifterna utan någon betydande anmärkning (skäl 52 i beslut NN 31/06). PWC:s revisionsrapport bekräftade uttryckligen att de belopp som RTP fått som ersättning för att sköta sitt public service-uppdrag motsvarade de belopp som angavs i resolutionerna från ministerrådet (se skäl 41 och tabell 39 i beslut NN 31/06). I PWC:s revisionsrapport nämndes RTP:s underfinansiering och påpekades att RTP, förutom de public service-uppgifter som berättigade till ersättning inom ramen för public service-avtal, även utförde publice service-uppgifter som inte berättigade till ersättning från staten. Kommissionen konstaterade i beslut NN 31/06 att PWC i sin revisionsrapport därför korrekt kunde stödja sig på RTP:s räkenskaper och den fann att RTP faktiskt var kroniskt underfinansierat. Därför kan PWC:s revisionsrapport i detta beslut ses som ytterligare en faktor, utöver de externa revisionerna av public service-rapporterna, som styrker att de uppgifter som kommissionen använde i beslut 2005/403/EG var korrekta.

| (190) | När det gäller den klagandes argument att rapport nr 8/2002 från den portugisiska revisionsrätten (Tribunal de Contas) bör beaktas har kommissionen faktiskt gjort det i sin bedömning i detta beslut. För det första måste det påpekas, vilket också erkänns av SIC, att revisionsrapport nr 8/2002 omfattar perioden 1997–2000 och därför är relevant endast för åren 1997 och 1998. Siffror för tidigare år har visserligen nämnts i rapporten, men de var avsedda att användas för att beskriva RTP:s allmänna ekonomiska utveckling av RTP och var inte i sig föremål för revisionsrättens granskning. |
| --- | --- |

(190)

När det gäller den klagandes argument att rapport nr 8/2002 från den portugisiska revisionsrätten (Tribunal de Contas) bör beaktas har kommissionen faktiskt gjort det i sin bedömning i detta beslut. För det första måste det påpekas, vilket också erkänns av SIC, att revisionsrapport nr 8/2002 omfattar perioden 1997–2000 och därför är relevant endast för åren 1997 och 1998. Siffror för tidigare år har visserligen nämnts i rapporten, men de var avsedda att användas för att beskriva RTP:s allmänna ekonomiska utveckling av RTP och var inte i sig föremål för revisionsrättens granskning.

| (191) | Viktigast är att rapport 8/2002 inte pekar på oegentligheter i samband med RTP:s finansiering eller på någon överkompensation för åren 1997–2000 (eller för något av de övriga åren). Tvärtom påpekas i rapport nr 8/2002 ett flertal gånger RTP:s strukturella ekonomiska problem. Därför kan kommissionen inte, på grundval av rapport nr 8/2002, peka ut vissa betalningar och säga att de utgör överkompensation och olagligt statligt stöd. Tvärtom bekräftar rapport nr 8/2002 uttryckligen att RTP:s överlevnad från 1993 fram till slutet av 1999 säkrades med hjälp av en fortlöpande och ökande skuldsättning av företaget. |
| --- | --- |

(191)

Viktigast är att rapport 8/2002 inte pekar på oegentligheter i samband med RTP:s finansiering eller på någon överkompensation för åren 1997–2000 (eller för något av de övriga åren). Tvärtom påpekas i rapport nr 8/2002 ett flertal gånger RTP:s strukturella ekonomiska problem. Därför kan kommissionen inte, på grundval av rapport nr 8/2002, peka ut vissa betalningar och säga att de utgör överkompensation och olagligt statligt stöd. Tvärtom bekräftar rapport nr 8/2002 uttryckligen att RTP:s överlevnad från 1993 fram till slutet av 1999 säkrades med hjälp av en fortlöpande och ökande skuldsättning av företaget.

| (192) | Såsom klaganden nämner kritiserades företagsledningen flera gånger i rapport nr 8/2002 och påpekades ineffektivitet som skulle ha kunnat undvikas. Syftet med rapport nr 8/2002 definieras som en allmän översyn av RTP:s förvaltning och tillhandahållande av public service-tv när det gäller effektivitet, ändamålsenlighet och ekonomi. Som den klagande påpekat framhölls det i rapport nr 8/2002 att RTP hade oflexibla strukturer och alltför stor personalstyrka och tillhandahöll en allmännyttig tjänst på ett ineffektivt sätt. I rapport nr 8/2002 kritiseras också den alltför vaga och allmänna beskrivningen av public service-uppdraget och public service-avtalen som enligt den statliga revisorn inbjuder till ineffektiv företagsledning. |
| --- | --- |

(192)

Såsom klaganden nämner kritiserades företagsledningen flera gånger i rapport nr 8/2002 och påpekades ineffektivitet som skulle ha kunnat undvikas. Syftet med rapport nr 8/2002 definieras som en allmän översyn av RTP:s förvaltning och tillhandahållande av public service-tv när det gäller effektivitet, ändamålsenlighet och ekonomi. Som den klagande påpekat framhölls det i rapport nr 8/2002 att RTP hade oflexibla strukturer och alltför stor personalstyrka och tillhandahöll en allmännyttig tjänst på ett ineffektivt sätt. I rapport nr 8/2002 kritiseras också den alltför vaga och allmänna beskrivningen av public service-uppdraget och public service-avtalen som enligt den statliga revisorn inbjuder till ineffektiv företagsledning.

| (193) | Kommissionen undersökte beskrivningen av RTP:s public service-uppdrag i sitt beslut av den 15 november 2003. I sin dom i mål T-442/03 slog domstolen fast att den breda definitionen av RTP:s uppdrag kunde godtas (97). Vad gäller påstådd ineffektivitet vill kommissionen påpeka att detta inte är en omständighet som behöver beaktas vid tillämpningen av radio- och tv-meddelandet. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen undersökte beskrivningen av RTP:s public service-uppdrag i sitt beslut av den 15 november 2003. I sin dom i mål T-442/03 slog domstolen fast att den breda definitionen av RTP:s uppdrag kunde godtas (97). Vad gäller påstådd ineffektivitet vill kommissionen påpeka att detta inte är en omständighet som behöver beaktas vid tillämpningen av radio- och tv-meddelandet.

| (194) | Det tredje kriteriet som kommissionen bör bedöma är om finansieringen står i proportion till nettokostnaden för att utföra public service-uppdraget. |
| --- | --- |

(194)

Det tredje kriteriet som kommissionen bör bedöma är om finansieringen står i proportion till nettokostnaden för att utföra public service-uppdraget.

| (195) | I radio- och tv-meddelandet anges de kriterier som ligger till grund för kommissionens bedömning av den statliga finansieringens proportionalitet. Ett krav är att det statliga stödet inte bör överskrida nettokostnaderna för public service-uppdraget och att det inte uppstår snedvridningar på marknaden som inte är nödvändiga för att public service-uppdraget ska kunna fullgöras (98). |
| --- | --- |

(195)

I radio- och tv-meddelandet anges de kriterier som ligger till grund för kommissionens bedömning av den statliga finansieringens proportionalitet. Ett krav är att det statliga stödet inte bör överskrida nettokostnaderna för public service-uppdraget och att det inte uppstår snedvridningar på marknaden som inte är nödvändiga för att public service-uppdraget ska kunna fullgöras (98).

| (196) | För att kostnaden för public service-verksamheten ska kunna fastställas korrekt krävs det i radio- och tv-meddelandet för det första att kostnaderna och intäkterna ska fördelas rätt mellan public service-verksamheten och affärsverksamheten. |
| --- | --- |

(196)

För att kostnaden för public service-verksamheten ska kunna fastställas korrekt krävs det i radio- och tv-meddelandet för det första att kostnaderna och intäkterna ska fördelas rätt mellan public service-verksamheten och affärsverksamheten.

| (197) | Såsom nämns i skälen 61–67 i detta beslut fastställs i public service-avtalen den metod för kostnads- och intäktsfördelning som RTP måste tillämpa. I detta fall förenklas kommissionens uppgift av att RTP tillämpar ett analytiskt redovisningssystem, som gör det möjligt att kvantifiera företagets stödberättigande kostnader för fullgörandet av respektive ersättningsberättigande public service-skyldighet. |
| --- | --- |

(197)

Såsom nämns i skälen 61–67 i detta beslut fastställs i public service-avtalen den metod för kostnads- och intäktsfördelning som RTP måste tillämpa. I detta fall förenklas kommissionens uppgift av att RTP tillämpar ett analytiskt redovisningssystem, som gör det möjligt att kvantifiera företagets stödberättigande kostnader för fullgörandet av respektive ersättningsberättigande public service-skyldighet.

| (198) | I detta system motsvaras varje stödberättigande utgiftsrubrik av en aktivitet och fördelas följaktligen på RTP:s olika ersättningsberättigande public service-uppgifter i enlighet med objektiva redovisningsprinciper. |
| --- | --- |

(198)

I detta system motsvaras varje stödberättigande utgiftsrubrik av en aktivitet och fördelas följaktligen på RTP:s olika ersättningsberättigande public service-uppgifter i enlighet med objektiva redovisningsprinciper.

| (199) | Då intäkterna från respektive bidragsberättigande public service-uppgift dras från driftskostnaderna garanterar systemet att de årliga ersättningarna är begränsade till nettokostnaden för varje public service-skyldighet (se skäl 65 i detta beslut). |
| --- | --- |

(199)

Då intäkterna från respektive bidragsberättigande public service-uppgift dras från driftskostnaderna garanterar systemet att de årliga ersättningarna är begränsade till nettokostnaden för varje public service-skyldighet (se skäl 65 i detta beslut).

| (200) | Kommissionen har därför kommit fram till slutsatsen att de parametrar som använts för att fastställa kostnaderna i princip är både objektiva och öppna. |
| --- | --- |

(200)

Kommissionen har därför kommit fram till slutsatsen att de parametrar som använts för att fastställa kostnaderna i princip är både objektiva och öppna.

| (201) | Reglerna för kostnadskompensation kan emellertid underskatta den faktiska nettokostnaden för RTP:s public service-uppdrag och resultera i en strukturell underfinansiering i förhållande till det reella finanseringsbehovet. |
| --- | --- |

(201)

Reglerna för kostnadskompensation kan emellertid underskatta den faktiska nettokostnaden för RTP:s public service-uppdrag och resultera i en strukturell underfinansiering i förhållande till det reella finanseringsbehovet.

| (202) | Som nämns i skäl 65 undantogs vissa public service-kostnader från betalning genom årlig ersättning, i enlighet med den metod för kostnadsberäkning som anges i public service-avtalen (99). Dessutom meddelade Portugal kommissionen att även om RTP måste betala mervärdesskatt på de erhållna årliga ersättningarna kunde de åtföljande kostnaderna inte beaktas enligt redovisningsreglerna (skäl 94). Slutligen tog RTP inte med alla investeringar i utrustning för public service-verksamhet i sina public service-rapporter, trots att de redovisats i RTP:s räkenskaper (se skäl 67). |
| --- | --- |

(202)

Som nämns i skäl 65 undantogs vissa public service-kostnader från betalning genom årlig ersättning, i enlighet med den metod för kostnadsberäkning som anges i public service-avtalen (99). Dessutom meddelade Portugal kommissionen att även om RTP måste betala mervärdesskatt på de erhållna årliga ersättningarna kunde de åtföljande kostnaderna inte beaktas enligt redovisningsreglerna (skäl 94). Slutligen tog RTP inte med alla investeringar i utrustning för public service-verksamhet i sina public service-rapporter, trots att de redovisats i RTP:s räkenskaper (se skäl 67).

| (203) | Enligt Amsterdamprotokollet ska dock medlemsstaterna besluta om finansieringsordningen för sina offentliga programföretag. I detta fall beslutade Portugal att inte ersätta en del av de kostnader som tjänsteleverantören ådragit sig i samband med utförandet av sitt uppdrag. |
| --- | --- |

(203)

Enligt Amsterdamprotokollet ska dock medlemsstaterna besluta om finansieringsordningen för sina offentliga programföretag. I detta fall beslutade Portugal att inte ersätta en del av de kostnader som tjänsteleverantören ådragit sig i samband med utförandet av sitt uppdrag.

| (204) | I det aktuella fallet har staten inte bara beviljat RTP årliga ersättningar utan också beviljat ytterligare finansiering i form av kapitaltillskott, lån och en uppgörelse med socialförsäkringsmyndigheten. Enligt punkt 57 i radio- och tv-meddelandet måste kommissionen undersöka om alla åtgärder står i proportion till nettokostnaderna för public service-verksamheten. Först då kan finansieringen av RTP anses vara förenlig med artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(204)

I det aktuella fallet har staten inte bara beviljat RTP årliga ersättningar utan också beviljat ytterligare finansiering i form av kapitaltillskott, lån och en uppgörelse med socialförsäkringsmyndigheten. Enligt punkt 57 i radio- och tv-meddelandet måste kommissionen undersöka om alla åtgärder står i proportion till nettokostnaderna för public service-verksamheten. Först då kan finansieringen av RTP anses vara förenlig med artikel 106.2 i EUF-fördraget.

| (205) | Kommissionen anser också att de av RTP:s public service-skyldigheter som inte berättigade till ersättning enligt public service-avtalen kan betraktas som berättigade och klart definierade public service-skyldigheter som staten formellt ålagt tjänsteleverantören. Därför får Portugal, i enlighet med reglerna om statligt stöd, finansiera RTP:s nettokostnader för public service-uppdraget. |
| --- | --- |

(205)

Kommissionen anser också att de av RTP:s public service-skyldigheter som inte berättigade till ersättning enligt public service-avtalen kan betraktas som berättigade och klart definierade public service-skyldigheter som staten formellt ålagt tjänsteleverantören. Därför får Portugal, i enlighet med reglerna om statligt stöd, finansiera RTP:s nettokostnader för public service-uppdraget.

| (206) | I tabell 6 i skäl 207 ges en översikt över RTP:s public service-kostnader (investerings- och nettodriftskostnader), beräknade enligt tillämpliga kostnadsredovisningsregler samt över den ersättning för investeringar och driftskostnader som utbetalats. |
| --- | --- |

(206)

I tabell 6 i skäl 207 ges en översikt över RTP:s public service-kostnader (investerings- och nettodriftskostnader), beräknade enligt tillämpliga kostnadsredovisningsregler samt över den ersättning för investeringar och driftskostnader som utbetalats.

| (207) | För det första redovisas investeringarna i utrustning för public service-verksamheten (tabell 5) och ersättningen för att finansiera investeringar (som i tabell 2). För det andra redovisas RTP:s nettodriftskostnader (tabell 4) samt ersättningarna för dessa kostnader (tabell 1). Slutligen visar tabellen också den fördel som engångsåtgärderna innebär i form av uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten samt 1998 års lån.

  Tabell 6


  Översikt över finansierings- och ersättningsbehovet för nettodriftskostnaden enligt gällande redovisningsregler














  (i miljoner PTE) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Summa |
| Investeringskostnader | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Kapitaltillskott | –0 | –0 | –10 000,0 | –12 800,0 | –10 000,0 | –14 000,0 | –0 | –46 800,0 |
| Skillnaden mellan investeringskostnader och ersättning | 2 632,6 | 2 102,0 | –7 236,1 | –11 807,3 | –8 519,6 | –9 962,6 | –6 054,2 | –26 736,8 |
| Driftskostnader | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 | 116 456,1 |
| Ersättningar | –6 200,0 | –7 100,0 | –7 145,0 | –7 200,0 | –14 500,0 | –10 350,0 | –14 000,0 | –66 495,0 |
| Socialförsäkringssystemet | — | –1 206,0 | — | — | — | — | — | –1 206,0 |
| Lån | | | | | | | –20 000,0 | –20 000,0 |
| Skillnaden mellan driftskostnader och ersättning | 518,2 (100) | – 346 | 1 239,1 | 903,3 | 2 717,1 | 27 622,1 | –3 898,7 | 28 755,1 |
| Källa: Ekonomisk rapport och public service-rapporter. |

(207)

För det första redovisas investeringarna i utrustning för public service-verksamheten (tabell 5) och ersättningen för att finansiera investeringar (som i tabell 2). För det andra redovisas RTP:s nettodriftskostnader (tabell 4) samt ersättningarna för dessa kostnader (tabell 1). Slutligen visar tabellen också den fördel som engångsåtgärderna innebär i form av uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten samt 1998 års lån.

Tabell 6

Översikt över finansierings- och ersättningsbehovet för nettodriftskostnaden enligt gällande redovisningsregler

(i miljoner PTE)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Summa

Investeringskostnader

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Kapitaltillskott

–0

–0

–10 000,0

–12 800,0

–10 000,0

–14 000,0

–0

–46 800,0

Skillnaden mellan investeringskostnader och ersättning

2 632,6

2 102,0

–7 236,1

–11 807,3

–8 519,6

–9 962,6

–6 054,2

–26 736,8

Driftskostnader

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

116 456,1

Ersättningar

–6 200,0

–7 100,0

–7 145,0

–7 200,0

–14 500,0

–10 350,0

–14 000,0

–66 495,0

Socialförsäkringssystemet

—

–1 206,0

—

—

—

—

—

–1 206,0

Lån

–20 000,0

–20 000,0

Skillnaden mellan driftskostnader och ersättning

518,2 (100)

– 346

1 239,1

903,3

2 717,1

27 622,1

–3 898,7

28 755,1

Källa: Ekonomisk rapport och public service-rapporter.

| (208) | Såsom framhålls i skäl 201 och 202 medförde det system för årliga ersättningar som valts av Portugal en underskattning av de faktiska kostnaderna för de public service-uppgifter som RTP utförde. Systemet ledde till en ackumulering av skuld. I ett andra skede, för att bibehålla RTP:s finansiella jämvikt, vidtog Portugal engångsåtgärder för att finansiera RTP:s kostnader för sin public service-verksamhet. |
| --- | --- |

(208)

Såsom framhålls i skäl 201 och 202 medförde det system för årliga ersättningar som valts av Portugal en underskattning av de faktiska kostnaderna för de public service-uppgifter som RTP utförde. Systemet ledde till en ackumulering av skuld. I ett andra skede, för att bibehålla RTP:s finansiella jämvikt, vidtog Portugal engångsåtgärder för att finansiera RTP:s kostnader för sin public service-verksamhet.

| (209) | Som tabell 6 i skäl 207 visar innebar kapitaltillskottet att investeringarna i public service-verksamheten överkompenserades med 26 736,8 miljoner escudos, medan driftskostnaderna underfinansierades med 28 755,1 miljoner escudos av ersättningarna och engångsåtgärderna. Fastän kapitaltillskotten egentligen skulle finansiera investeringar i utrustning användes de även till återbetalning av ackumulerad skuld. |
| --- | --- |

(209)

Som tabell 6 i skäl 207 visar innebar kapitaltillskottet att investeringarna i public service-verksamheten överkompenserades med 26 736,8 miljoner escudos, medan driftskostnaderna underfinansierades med 28 755,1 miljoner escudos av ersättningarna och engångsåtgärderna. Fastän kapitaltillskotten egentligen skulle finansiera investeringar i utrustning användes de även till återbetalning av ackumulerad skuld.

| (210) | Tabell 6 i skäl 207 visar också att den totala ersättningen var 2 018,3 miljoner escudos mindre än nettokostnaderna för public service-uppdraget (28 755,1 miljoner escudos minus 26 736,8 miljoner escudos). Kommissionen drar därför slutsatsen att den totala statliga finansieringen, enligt unionens regler, står i proportion till RTP:s nettokostnader för public service-verksamheten under den granskade perioden. Denna slutsats ändras inte om de 11 000 000 escudos som följer av befrielsen från registreringsavgifter också betraktas som statligt stöd (se skälen 119 och 120 i detta beslut), i motsats till kommissionens ursprungliga antagande. Även om detta belopp beaktades skulle det ändå röra sig om en underfinansiering av RTP på 2 007,3 miljoner escudos. |
| --- | --- |

(210)

Tabell 6 i skäl 207 visar också att den totala ersättningen var 2 018,3 miljoner escudos mindre än nettokostnaderna för public service-uppdraget (28 755,1 miljoner escudos minus 26 736,8 miljoner escudos). Kommissionen drar därför slutsatsen att den totala statliga finansieringen, enligt unionens regler, står i proportion till RTP:s nettokostnader för public service-verksamheten under den granskade perioden. Denna slutsats ändras inte om de 11 000 000 escudos som följer av befrielsen från registreringsavgifter också betraktas som statligt stöd (se skälen 119 och 120 i detta beslut), i motsats till kommissionens ursprungliga antagande. Även om detta belopp beaktades skulle det ändå röra sig om en underfinansiering av RTP på 2 007,3 miljoner escudos.

| (211) | Kommissionen anser att de medel som RTP fick t.o.m. underskred de totala nettokostnader RTP ådrog sig för att utföra det av staten ålagda uppdraget, med tanke på att tabell 6 i skäl 207 inte beaktar RTP:s samtliga kostnader för att tillhandahålla en allmännyttig tjänst under perioden 1992–1998. |
| --- | --- |

(211)

Kommissionen anser att de medel som RTP fick t.o.m. underskred de totala nettokostnader RTP ådrog sig för att utföra det av staten ålagda uppdraget, med tanke på att tabell 6 i skäl 207 inte beaktar RTP:s samtliga kostnader för att tillhandahålla en allmännyttig tjänst under perioden 1992–1998.

| (212) | I enlighet med radio- och tv-meddelandet bör kommissionen inte bara förvissa sig om att statens finansiering står i proportion till nettokostnaderna för public service-uppdraget utan också om att marknaden inte snedvrids genom med public service-verksamheten förknippad affärsverksamhet, vars kostnader inte kan redovisas korrekt i förhållande till intäkterna och som inte krävs för att utföra public service- uppdraget. En sådan snedvridning skulle föreligga om RTP fått marknadspriserna på reklam att sjunka och därigenom minskat konkurrenternas intäkter (101). I ett sådant fall skulle RTP inte maximera sina affärsintäkter och opåkallat öka behovet av statlig finansiering. Enligt radio- och tv-meddelandet skulle ett sådant beteende, om det påvisas, inte anses följa av det public service-uppdrag som tilldelats programföretaget (102). |
| --- | --- |

(212)

I enlighet med radio- och tv-meddelandet bör kommissionen inte bara förvissa sig om att statens finansiering står i proportion till nettokostnaderna för public service-uppdraget utan också om att marknaden inte snedvrids genom med public service-verksamheten förknippad affärsverksamhet, vars kostnader inte kan redovisas korrekt i förhållande till intäkterna och som inte krävs för att utföra public service- uppdraget. En sådan snedvridning skulle föreligga om RTP fått marknadspriserna på reklam att sjunka och därigenom minskat konkurrenternas intäkter (101). I ett sådant fall skulle RTP inte maximera sina affärsintäkter och opåkallat öka behovet av statlig finansiering. Enligt radio- och tv-meddelandet skulle ett sådant beteende, om det påvisas, inte anses följa av det public service-uppdrag som tilldelats programföretaget (102).

| (213) | I beslutet av den 15 november 2011 om att inleda förfarandet försäkrade kommissionen att om ett sådant beteende påvisades skulle den beakta dessa snedvridningar och resulterande behov av ökad statlig finansiering vid sin bedömning av eventuell överkompensation. I detta skede av förfarandet noterade kommissionen att det på grundval av den information kommissionen har tillgång till inte går att avgöra om RTP gjort sig skyldigt till ett sådant beteende (103). |
| --- | --- |

(213)

I beslutet av den 15 november 2011 om att inleda förfarandet försäkrade kommissionen att om ett sådant beteende påvisades skulle den beakta dessa snedvridningar och resulterande behov av ökad statlig finansiering vid sin bedömning av eventuell överkompensation. I detta skede av förfarandet noterade kommissionen att det på grundval av den information kommissionen har tillgång till inte går att avgöra om RTP gjort sig skyldigt till ett sådant beteende (103).

| (214) | Efter uppmaningen att inkomma med synpunkter i samband med att förfarandet inleddes i detta ärende erhöll kommissionen inga synpunkter från RTP:s konkurrenter som tydde på eller styrkte att RTP:s beteende på kommersiella marknader var konkurrensbegränsande och kunde tyda på en betydande statlig finansiering som inte är förenlig med fördraget (104). |
| --- | --- |

(214)

Efter uppmaningen att inkomma med synpunkter i samband med att förfarandet inleddes i detta ärende erhöll kommissionen inga synpunkter från RTP:s konkurrenter som tydde på eller styrkte att RTP:s beteende på kommersiella marknader var konkurrensbegränsande och kunde tyda på en betydande statlig finansiering som inte är förenlig med fördraget (104).

| (215) | Under dessa omständigheter anser kommissionen att ingenting tyder på ett sådant beteende. Kommissionen drar därför slutsatsen att RTP inte förefaller ha ägnat sig åt konkurrensbegränsande beteende på kommersiella marknader som lett till ett ökat behov av statlig finansiering och att ingen överkompensation ägt rum till följd av ett sådant beteende. |
| --- | --- |

(215)

Under dessa omständigheter anser kommissionen att ingenting tyder på ett sådant beteende. Kommissionen drar därför slutsatsen att RTP inte förefaller ha ägnat sig åt konkurrensbegränsande beteende på kommersiella marknader som lett till ett ökat behov av statlig finansiering och att ingen överkompensation ägt rum till följd av ett sådant beteende.

| (216) | Kommissionen drar därför slutsatsen att uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten och det efterställda lånet samt den tillfälliga befrielsen från registreringsavgifter bör betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Finansieringen av RTP med hjälp av engångsåtgärder är dock förenlig med den inre marknaden enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget. Den totala finansieringen står i proportion till nettokostnaderna för tydligt definierade, tilldelade public service-skyldigheter. Därför påverkade den statliga finansieringen inte handeln och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot unionens intressen enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget (105). |
| --- | --- |

(216)

Kommissionen drar därför slutsatsen att uppgörelsen med socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten och det efterställda lånet samt den tillfälliga befrielsen från registreringsavgifter bör betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Finansieringen av RTP med hjälp av engångsåtgärder är dock förenlig med den inre marknaden enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget. Den totala finansieringen står i proportion till nettokostnaderna för tydligt definierade, tilldelade public service-skyldigheter. Därför påverkade den statliga finansieringen inte handeln och konkurrensen inom unionen i en omfattning som strider mot unionens intressen enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget (105).

VI.   SLUTSATS

| (217) | Kommissionen konstaterar att Portugal olagligen har genomfört stödet för särskilda ändamål i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget (106). Detta gäller inte den tillfälliga befrielsen från notariearvoden och avgifter för offentliggörande enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92, eftersom dessa åtgärder inte anses utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen konstaterar att Portugal olagligen har genomfört stödet för särskilda ändamål i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget (106). Detta gäller inte den tillfälliga befrielsen från notariearvoden och avgifter för offentliggörande enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92, eftersom dessa åtgärder inte anses utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (218) | Som nämns i skäl 143 drar kommissionen slutsatsen att 1993 års uppgörelse med socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och 1998 års lån utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Likaså utgör befrielsen från registreringsavgifter enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92 och det permanenta befrielsen från avgifter enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92 statligt stöd. Engångsåtgärderna beviljas med hjälp av statliga medel och hotar att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden genom att gynna RTP och påverka handeln.
  Engångsåtgärderna uppfyller inte villkoren i domen i Altmark-målet, eftersom de inte kan ses som en del av ett ersättningssystem, vars parametrar har fastställts på förhand på ett objektivt och öppet sätt. Dessutom står det klart att RTP inte valdes genom ett offentligt upphandlingsförfarande som garanterar lägsta möjliga kostnad, och ingenting tyder på att engångsutbetalningarna fastställdes på grundval av en analys av de kostnader som ett genomsnittligt företag skulle ha åsamkats. |
| --- | --- |

(218)

Som nämns i skäl 143 drar kommissionen slutsatsen att 1993 års uppgörelse med socialförsäkringsmyndigheten, kapitaltillskotten under perioden 1994–1997 och 1998 års lån utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Likaså utgör befrielsen från registreringsavgifter enligt artikel 11.1 i lag nr 21/92 och det permanenta befrielsen från avgifter enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92 statligt stöd. Engångsåtgärderna beviljas med hjälp av statliga medel och hotar att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden genom att gynna RTP och påverka handeln.

Engångsåtgärderna uppfyller inte villkoren i domen i Altmark-målet, eftersom de inte kan ses som en del av ett ersättningssystem, vars parametrar har fastställts på förhand på ett objektivt och öppet sätt. Dessutom står det klart att RTP inte valdes genom ett offentligt upphandlingsförfarande som garanterar lägsta möjliga kostnad, och ingenting tyder på att engångsutbetalningarna fastställdes på grundval av en analys av de kostnader som ett genomsnittligt företag skulle ha åsamkats.

| (219) | Undantaget i artikel 106.2 i EUF-fördraget är tillämplig på de särskilda åtgärderna med undantag för den permanenta befrielsen för RTP enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92. Som analysen visar kompenserade åtgärderna klart definierade public service-skyldigheter som tilldelats RTP genom lag nr 21/92 och public service-avtalen. De särskilda åtgärderna står i proportion till RTP:s nettokostnad för att bedriva public service-verksamheten. Engångsåtgärderna snedvrider inte konkurrensen i en omfattning som strider mot unionens intresse, eftersom åtgärderna står i proportion till RTP:s nettokostnader för att tillhandahålla tjänsten. RTP betedde sig inte heller på ett konkurrensbegränsande sätt i samband med kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

(219)

Undantaget i artikel 106.2 i EUF-fördraget är tillämplig på de särskilda åtgärderna med undantag för den permanenta befrielsen för RTP enligt artikel 11.2 i lag nr 21/92. Som analysen visar kompenserade åtgärderna klart definierade public service-skyldigheter som tilldelats RTP genom lag nr 21/92 och public service-avtalen. De särskilda åtgärderna står i proportion till RTP:s nettokostnad för att bedriva public service-verksamheten. Engångsåtgärderna snedvrider inte konkurrensen i en omfattning som strider mot unionens intresse, eftersom åtgärderna står i proportion till RTP:s nettokostnader för att tillhandahålla tjänsten. RTP betedde sig inte heller på ett konkurrensbegränsande sätt i samband med kommersiell verksamhet.

| (220) | Kommissionen konstaterar att den permanenta befrielsen i artikel 11.2 i lag nr 21/92 utgör statligt stöd som inte är förenligt med den inre marknaden, eftersom det inte utgör en ersättning för tillhandahållande av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget. Portugal bör därför upphäva denna lag. Portugal bör också se till att de stöd som utbetalats till RTP enligt denna lag återkrävs från RTP. |
| --- | --- |

(220)

Kommissionen konstaterar att den permanenta befrielsen i artikel 11.2 i lag nr 21/92 utgör statligt stöd som inte är förenligt med den inre marknaden, eftersom det inte utgör en ersättning för tillhandahållande av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i EUF-fördraget. Portugal bör därför upphäva denna lag. Portugal bör också se till att de stöd som utbetalats till RTP enligt denna lag återkrävs från RTP.

| (221) | Mot bakgrund av ovanstående slutsatser har kommissionen beslutat följande. |
| --- | --- |

(221)

Mot bakgrund av ovanstående slutsatser har kommissionen beslutat följande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Följande engångsåtgärder som Portugal vidtagit till förmån för Radiotelevisão Portuguesa SA (RTP) utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| a) | Portugals omläggning av en skuld på 1 206 miljoner escudos till RTP i form av en uppgörelse med det organ som 1993 ansvarade för indrivningen av sociala avgifter. |
| --- | --- |

a)

Portugals omläggning av en skuld på 1 206 miljoner escudos till RTP i form av en uppgörelse med det organ som 1993 ansvarade för indrivningen av sociala avgifter.

| b) | Kapitaltillskott på 46 800 miljoner escudos under perioden 1994–1997. |
| --- | --- |

b)

Kapitaltillskott på 46 800 miljoner escudos under perioden 1994–1997.

| c) | Ett lån på 20 000 miljoner escudos som beviljades år 1998. |
| --- | --- |

c)

Ett lån på 20 000 miljoner escudos som beviljades år 1998.

| d) | En tillfällig befrielse från registreringsavgifter enligt artikel 11.1 i den portugisiska lagen nr 21/92 uppgående till 11 000 000 escudos. |
| --- | --- |

d)

En tillfällig befrielse från registreringsavgifter enligt artikel 11.1 i den portugisiska lagen nr 21/92 uppgående till 11 000 000 escudos.

2.   De statliga stödåtgärder som avses i punkt 1 i denna artikel är förenliga med den inre marknaden enligt artikel 106.2 i fördraget, eftersom de inte ledde till någon överkompensation av nettokostnaderna för det public service-uppdrag som tilldelats RTP.

Artikel 2

Befrielsen från kravet på stiftelseurkund och därtill hörande notariearvoden samt från avgifter för offentliggörande enligt artikel 11.1 i den portugisiska lagen nr 21/92 utgör inte statligt stöd.

Artikel 3

1.   Den obegränsade befrielse från betalningen av alla avgifter för inskrivnings-, registrerings- eller noteringshandlingar som beviljats RTP enligt artikel 11.2 i den portugisiska lagen nr 21/92 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

2.   Det statliga stöd som Portugal, på grundval av artikel 11.2 i lag nr 21/92, olagligen har beviljat RTP i strid med artikel 108.3 i fördraget är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 4

1.   Portugal ska upphäva den lag som nämns i artikel 3.1 i detta beslut och kräva återbetalning av allt stöd som RTP beviljats på grundval av den bestämmelsen till dess att lagen upphävts.

2.   De belopp som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag då stödet ställdes till RTP:s förfogande till den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta i enlighet med kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004 och förordning (EG) nr 271/2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004.

Artikel 5

1.   Återkravet av det stöd som beviljats enligt den lag som avses i artikel 3 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Portugal ska se till att detta beslut genomförs inom fyra månader från dagen för delgivningen av beslutet.

Artikel 6

1.   Portugal ska inom två månader från delgivningen av detta beslut lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att upphäva artikel 11.2 i lag nr 21/92. |
| --- | --- |

a)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att upphäva artikel 11.2 i lag nr 21/92.

| b) | Det sammanlagda belopp (stödbelopp och ränta) som ska återkrävas från RTP. |
| --- | --- |

b)

Det sammanlagda belopp (stödbelopp och ränta) som ska återkrävas från RTP.

| c) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. |
| --- | --- |

c)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut.

| d) | Handlingar som visar att RTP har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

Handlingar som visar att RTP har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Portugal ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att det stöd som avses i artikel 3 är återbetalt. Portugal ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. Portugal ska också lämna detaljerade upplysningar om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från RTP.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2011.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från den 1 december 2009 har artikel 88 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) ersatts av artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artikel 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artikel 88 i EG-fördraget. På samma sätt har artikel 86.2 i fördraget om Europeiska gemenskapen ersatts av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

1

(2)  EUT C 329, 24.12.2008, s. 24.

2

(3)  EGT C 85, 9.4.2002, s. 9.

3

(4)  EUT L 142, 6.6.2005, s. 1.

4

(5)  Förstainstansrättens dom av den 26 juni 2008 i mål T-442/03, SIC mot kommissionen, REG 2008, s. II-01161.

5

(6)  Se punkterna 255 och 256 i domen i mål T-442/03.

6

(7)  Se fotnot 2.

7

(8)  Ärende nr E 14/05 av den 22 mars 2006 – Stöd till programföretaget i allmänhetens tjänst RTP.

8

(9)  Ärende NN 31/06 av den 4 juli 2006 – Ekonomisk stöd för omstrukturering av de ackumulerade skulderna för det portugisiska programföretaget i allmänhetens tjänst RTP (EUT C 222, 15.9.2006, s. 4).

9

(10)  Lag nr 40341 av den 18 oktober 1955 i vilken de portugisiska myndigheterna åtog sitt att ”bildandet av ett aktiebolag (...) som ska beviljas koncession att bedriva tv-sändningar i allmänhetens tjänst på portugisiskt territorium”.

10

(11)  Punkterna 11.4 och 11.5 i regeringsbeslut nr 49/90 av den 31 december 1990 och punkt 3 i regeringsbeslut nr 6/92 av den 22 februari 1992.

11

(12)  I bilagan till lag nr 21/92 om RTP:s bolagsordning fastställs i artikel 3.2 att företaget kan bedriva följande verksamhet: i) tv-reklam, ii) marknadsföring av produkter (dvs. program och publikationer som sammanhänger med verksamheten), iii) teknisk rådgivning, yrkesutbildning och samarbete med andra nationella och utländska organ, iv) marknadsföring och uthyrning av tv-utrustning, filmer, magnetband, videokassetter och liknande produkter, och v) deltagande i andra företagsgrupper och europeiska ekonomiska intressegrupper samt innehav av aktier eller andelar i andra företag i alla de former som är möjliga enligt den handelsrättsliga lagstiftningen.

12

(13)  Detta beslut innehåller ingen ytterligare beskrivning av de åtgärder som inte ogiltigförklarats av förstainstansrätten i mål T-442/2003. Se skäl 11 i detta beslut.

13

(14)  1 euro = 200,482 PTE. Fast växelkurs fr.o.m. Portugals anslutning till euron (EGT L 359, 31.12.1998, s. 1).

14

(15)  Artikel 5 i beslut nr 21/92 har följande lydelse: Uppfyllande av de uppdrag inom public service som ålagts RTP SA [...] medger att detta bolag har rätt till ersättning vars belopp ska motsvara den verkliga kostnaden för att tillhandahålla public service-tjänster. Dessa kostnader ska fastställas på grundval av objektivt kvantifierbara kriterier och med hänsyn till principen om effektiv förvaltning.

15

(16)  I fotnot 25 i kommissionens beslut av den 4 juli 2006 i det statliga stödärendet NN 31/06 (f.d. CP-164/01, CP 60/03 och CP 114/04) – Portugals ekonomiska stöd till omstrukturering av den ackumulerade skulden för public sevice-programföretaget RTP – klargör kommissionen att ersättningsbeloppet i det ursprungliga beslutet i ärende C 85/01 snarare bör vara 26,9 miljoner euro än 30,9 miljoner euro såsom ursprungligen angavs i beslut 85/01. Eftersom 26,9 miljoner euro ansågs vara det korrekta beloppet i beslut NN 31/06 kommer detta belopp att användas även i detta beslut.

16

Källa: Ministerrådets resolution.

Källa:

(17)  Denna bestämmelse har ändrats och föreskriver numera att offentliggörandet ska ske på en allmänt tillgänglig webbplats.

17

(18)  Artikel 3.2 och 3.3 i lag nr 84/88 av den 20 juli 1988.

18

(19)  Lag (Decreto-lei) nr 404/90 av den 21 december 1990.

19

(20)  Inlaga från de portugisiska myndigheterna av den 8 juni 2010, punkt 248 och följande punkter.

20

(21)  Klausul 14 i det gamla public service-avtalet från den 17 mars 1993 och klausul 21 i det nya public service-avtalet från den 31 december 1996 mellan den portugisiska staten och RTP (se fotnot 26).

21

(22)  Lag nr 7/98.

22

(23)  Artikel 1 i lag (Decreto-lei) nr 160/96.

23

(24)  Räntesatsen var 3,54 % för 1999 och 4,14 % för 2000. Den var 5,05 % för 2001, 3,62 % för 2002 och 2,95 % för 2003.

24

(25)  Artikel 5 i det ändrade låneavtalet.

25

(26)  Kort-, medel- och långfristiga skulder till kreditinstitut respektive obligationer.

26

Källa: RTP:s räkenskaper.

Källa:

(27)  Lag nr 58/90 av den 7 september 1990 som reglerar tv-sändningar.

27

(28)  Den 17 mars 1993 undertecknades ett public service-avtal (det gamla public service-avtalet) mellan den portugisiska staten och RTP. Den 31 december 1996 ersattes detta avtal med det nya public service-avtalet.

28

(29)  RTP måste a) respektera principerna om frihet, oberoende, icke-diskriminering och icke-koncentration, b) slå vakt om sitt oberoende gentemot staten, och c) tillhandahålla program enligt allmänhetens krav på kvalitet och mångfald.

29

(30)  RTP måste a) och c) bidra till att upplysa, informera och utbilda befolkningen, b) säkerställa nyhetstäckningen, d)–h) bevilja sändningstid för meddelanden, kommunikéer och officiell information från religiösa trossamfund, politiska partier, fackliga organ, den offentliga förvaltningen och regeringen, i) sända två program med allmänt innehåll, varav åtminstone ett ska täcka de självstyrande regionerna Azorerna och Madeira, j) och m) sända program som handlar om utbildning, vidareutbildning, sport och kultur, l) stödja och främja filmproduktionen, n) ha ett audiovisuellt arkiv, o) säkerställa utbyte av program och information med Azorerna och Madeira, p) producera och sända program för portugiser i utlandet, q) samarbeta med länder där man talar portugisiska, r) säkerställa direktsändning av de viktigaste händelserna i utlandet, s) upprätthålla kontakt med andra europeiska programföretag som tillhandahåller public service-tv, och t) säkerställa att tv-sändningsverksamheten överensstämmer med de riktlinjer som fastställts av behöriga internationella instanser.

30

(31)  Klausul 4 i det gamla public service-avtalet och klausulerna 4 och 5 i det nya public service-avtalet.

31

(32)  Klausulerna 5–8 och 10 i det gamla public service-avtalet och klausulerna 6–13 i det nya public service-avtalet.

32

(33)  I artikel 1 i det gamla public service-avtalet angavs att avtalets syfte var att fastställa villkoren för RTP:s tillhandahållande av public service-tv. I artikel 1 i det nya public service-avtalet anges att RTP är det enda företag som får tillhandahålla public service-tv enligt artikel 5 i lag nr 58/90 och artikel 4 i lag nr 21/92.

33

(34)  Klausul 9 i det gamla public service-avtalet och klausul 23 i det nya public service-avtalet.

34

(35)  Klausulerna 15, 16, 18 och 19 i det gamla public service-avtalet och klausulerna 18 och 25 i det nya public service-avtalet.

35

(36)  Klausul 19 i det gamla public service-avtalet, klausul 25 i det nya public service-avtalet och artikel 47.2 i lag nr 31-A/98.

36

(37)  Punkterna 53 och 54 i Portugals skrivelse av den 8 juni 2010. Se även punkt 108 i inlagan av den 7 september 2009.

37

(38)  Det fullständiga namnet för denne revisor är Pedro Roque SROC, Revisores Oficias de Contas, inscrita na Lista das SROC/s com no 125, Lissabon. Denne är lagstadgad revisor och registrerad i den officiella förteckningen över revisorer i Portugal. En sådan revisor måste följa vissa revisionsnormer och vara oberoende i sin revision.

38

(39)  BDO Binder&Co. Auditoria, Impostos e Consultoria, Lissabon, Portugal.

39

(40)  http://www.erc.pt/pt/estudos-e-publicacoes/auditorias-ao-servico-publico-de-radio-e-televisao

40

(41)  Klausul 13 i det gamla public service-avtalet och klausul 20 i det nya public service-avtalet.

41

(42)  Klausul 14 i det gamla public service-avtalet och klausul 21 i det nya public service-avtalet.

42

(43)  I klausul 12 i det nya public service-avtalet fastställs i detalj de kostnader som kan erhålla ersättning och hur de beräknas. Skillnaderna i täckning (dvs. skillnaden mellan RTP 1:s kostnader och det största privata tv-bolagets kostnader), driftsunderskottet i de självstyrande regionerna, driftsunderskottet för det audiovisuella arkivet, driftskostnaderna för RTP:s internationella sändningar (RTP Internacional), driftskostnader relaterade till samarbetet med de portugisisktalande länderna i Afrika, kostnader för att avstå sändningstid till vissa grupper, kostnader för delegationer och korrespondenter samt kostnader för Teatro de São Carlos. I klausul 15 i det nya public service-avtalet fastställs i detalj de kostnader som kan erhålla ersättning och hur de beräknas. De poster som omfattas är 1) driftskostnaderna för RTP 1 och RTP 2, 2) de särskilda tjänster som avses i klausul 7 a–l och 3) skillnaderna i täckning.

43

(44)  Information som lämnats av de portugisiska myndigheterna genom en skrivelse av den 31 mars 1999.

44

(45)  Klausul 14.2 i det nya public service-avtalet.

45

(46)  Förutom de kostnader som hängde samman med skillnaderna i täckning.

46

(47)  Klausul 19.1 och 19.3 i det nya public service-avtalet. Enligt det nya public service-avtalet kunde driftskostnaderna för RTP 2 ersättas retroaktivt från och med den 1 januari 1996.

47

(48)  Även om tv-sport inte är en ersättningsberättigad public service-verksamhet drog RTP av vinsten för tv-sporten från kostnaderna för public service. Skälet till detta är artikel 47.3 i lag nr 31-A/98 av den 14 juli 1998 som anger att RTP:s vinster från dess deltagande i andra kanaler ska gå tillbaka till finansiering av public service-initiativ.

48

Källa: De portugisiska myndigheterna och public service-rapporterna.

Källa:

(49)  Se fotnot 2. Synpunkter från berörda parter om andra åtgärder anges i skälen 74–84 i beslut 2005/406/EG.

49

(50)  Se t.ex. Rui Gerra da Fonseca: När ett offentligt företags bolagsordning antagits genom en lag (Decreto-lei) är det författningsstridigt att ändra denna genom något annat instrument än en lag (Decreto-lei), precis som bestämmelser som tillåter att de ändras genom ett privaträttsligt instrument också är författningsstridiga. Autonomia Estatutária das Empresas Publicas e Descentralização Administrativa, Coimbra 2005.

50

Autonomia Estatutária das Empresas Publicas e Descentralização Administrativa, Coimbra 2005.

(51)  Dom nr 224/95 av den 26 april 1995 och dom nr 576/96 av den 16 april 1996.

51

(52)  Inlaga från de portugisiska myndigheterna av den 8 juni 2010.

52

(53)  Inlaga från de portugisiska myndigheterna av den 17 juni 2011.

53

(54)  Lag nr 91/A/77 upphävde RTP:s bolagsordning från 1976 och angav att RTP skulle förvaltas av en administrativ kommission.

54

(55)  Med hänvisning till domstolens dom av den 22 november 2001 i mål C-53/00, Ferring SA mot Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS), REG 2001, s. I-9067.

55

(56)  Klausulerna 3 och 4 i det nya public service-avtalet.

56

(57)  I klausul 14 i det gamla public service-avtalet och klausul 21.3 a i det nya public service-avtalet anges det att ”Deltagandet i de ovannämnda investeringarna ska täckas företrädesvis av den första avtalsslutande parten, och i dennes egenskap av aktieägare, i form av en kapitalökning”.

57

(58)  Se punkt 108 i Portugals skrivelse av den 7 september 2009.

58

(59)  Se fotnot 36 i detta beslut.

59

(60)  Punkt 10 i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (EGT C 384, 10.12.1998, s. 3).

60

(61)  Domstolens dom av den 17 februari 1993 i de förenade målen C-159/91 och C-160/91, Christian Poucet mot Assurances générales de France och Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon, REG 1993, s. I-637.

61

(62)  Domstolens dom av den 17 juni 1999 i mål C-295/97, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA mot International Factors Italia SpA (Ifitalia); Dornier Luftfahrt GmbH och Ministero della Difesa, REG 1999, s. I-3735, punkt 35.

62

(63)  Artikel 1 i lag (Decreto-lei) nr 160/96.

63

(64)  Se punkt 64 i domen i mål T-442/03.

64

(65)  Se punkt 51 i domen i mål T-442/03.

65

(66)  Se punkterna 214–221 i Portugals inlaga av den 8 juni 2010.

66

(67)  Se punkterna 75–77 i domen i mål T-442/03.

67

(68)  Se även EG-domstolens dom av den 8 november 2001 i mål C-14/99, Adria-Wien Pipeline GmbH och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH mot Finanzlandesdirektion für Kärnten, REG 2001, s. I-08365.

68

(69)  I lag nr 91/A/77 föreskrevs att RTP på grund av sin strukturella kris skulle förvaltas av en administrativ kommission.

69

(70)  Se domstolens dom i mål 342/96, Konungariket Spanien mot kommissionen, REG 1999, s. I-02459.

70

(71)  Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningssektorn (EGT C 307, 13.11.1993, s. 3).

71

(72)  Referensräntan bygger på den femåriga interbankräntan samt ett tillägg (se kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3). För Portugals referensräntor efter den 1 januari 1997 hänvisas till internet (http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html).

72

(73)  Se förstainstansrättens dom av den 8 oktober 2002 i de förenade målen Métropole télévision SA (M6) (T-185/00), Antena 3 de Televisión, SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco SA, SA (T-299/00) och SIC- Sociedade Independente de Comunicaçao, SA (T-300/00) mot kommissionen, REG 2002, s. II-3805.

73

(74)  Enligt domstolens rättspraxis ska, när ett statligt stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag med avseende på handeln inom unionen, denna handel anses påverkas av detta stöd. Se domstolens dom av den 17 september 1980, mål 730/79, Philip Morris Holland mot kommissionen, REG 1980, s. 671, punkt 11; domstolens dom av 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1433, punkt 17; domstolens dom av den 19 september 2000 i mål C-156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I-6857, punkt 33.

74

(75)  Domstolens dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, REG 2003, s. I-7747.

75

(76)  Mål C-280/00 (Altmark-domen), punkterna 101–109. I dessa punkter bedömde domstolen frågan om vissa statliga bidrag till transportföretag som klassificerats som statligt stöd kunde anses förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 77 i EG-fördraget (numera artikel 93 i EUF-fördraget), och uppfattas som betalning för fullgörandet av public service-skyldigheter. Den uteslöt inte denna möjlighet, förutsatt att de bindande villkoren i sekundärlagstiftningen för transportsektorn uppfylldes. Detta resonemang ska även gälla för företag som tilldelats ett uppdrag att tillhandahålla en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse utanför transportsektorn och med avseende på artikel 86.2 i EG-fördraget (numera artikel 106.2 i EUF-fördraget).

76

(77)  EGT C 320, 15.11.2001, s. 5. Det är fortfarande 2001 års meddelande som är tillämpligt på det här fallet på grund av tidsmässiga skäl (ratione temporis).

77

(78)  Se punkt 29 i radio- och tv-meddelandet.

78

(79)  I Amsterdamprotokollet anses radio och tv i allmänhetens tjänst ha ett direkt samband med de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle och med behovet av att bevara mediemångfalden. Mer specifikt har medlemsstaterna ”behörighet att svara för finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst i den utsträckning som denna finansiering beviljas radio- och tv-organisationerna för att de skall utföra det uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som har tilldelats dem, utformats och organiserats av varje medlemsstat och i den utsträckning som finansieringen inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset, varvid kraven på att utföra uppdraget att verka i allmänhetens tjänst ska beaktas”.

79

(80)  Se punkt 33 i radio- och tv-meddelandet.

80

(81)  Ibidem.

81

(82)  Ibidem.

82

(83)  Se punkt 81 i förstainstansrättens dom i mål T-442/03. Kommissionens uttalande om att omvandlingen inte var nödvändig gjordes inte inom ramen för förenlighetsbedömningen enligt artikel 86.2 i EG-fördraget, numera artikel 106.2 i EUF-fördraget.

83

(84)  Se punkt 139 i tribunalens dom i de förenade målen T-568/08 och T-573/08, Métropole télévision (M6) och Télévision Française 1 SA (TFI), ännu ej offentliggjorda i REG.

84

(85)  Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (EGT L 298, 17.10.1989, s. 23). I artikel 5 i detta föreskrivs följande: ”Medlemsstaterna skall där så är praktiskt möjligt och på lämpligt sätt säkerställa att programföretagen reserverar minst 10 % av sin sändningstid (...) eller alternativt, (...) minst 10 % av sin programbudget, för europeiska produktioner, skapade av producenter som är oberoende av programföretagen”. Enligt skäl 45 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television kan dessutom ”målet att stödja audiovisuell produktion i Europa efterkommas i medlemsstaterna [...] genom att ett offentligt uppdrag fastställs för vissa programföretag, inbegripet skyldigheten att väsentligt bidra till investeringar i europeiska produktioner” (EGT L 202, 30.7.1997, s. 60), upphävt genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (EUT L 95, 15.4.2010, s. 1).

85

(86)  Klausul 13 i det gamla public service-avtalet och klausul 7.1 a i det nya public service-avtalet.

86

(87)  Skrivelse från Portugal av den 30 juni 1999.

87

(88)  Radio- och tv-meddelandet, punkt 40.

88

(89)  För 1992 fanns ingen public service-rapport tillgänglig, men krävdes inte heller enligt lag, eftersom ett sådant krav endast föreskrevs i det gamla public service-avtalet. Även när det gäller 1992 drog dock revisorerna slutsatsen att ingen överträdelse av lagstiftningen ägt tum vid den tidpunkten. De kunde inte heller finna att någon överkompensation skett.

89

(90)  Sammanfattande rapport från de externa revisorerna, punkt 1.4 b.

90

(91)  Översättningen motsvarar det portugisiska originalet, där det talas om ”koncessionsavtal”. Koncessionsavtalen är identiska med public service-avtalen, dvs. det gamla och det nya public service-avtalet som det hänvisas till i hela beslutet, se även fotnot 26 i detta beslut.

91

(92)  För 1994 konstaterades ett värde av PTE 14 034 734 000, som befanns överskrida det belopp som tilldelats av staten, men enligt klausul 15.4 kunde ingen ersättning begäras utöver de PTE 7 145 miljoner som beviljats (se tabell 1 i detta beslut). För 1996 konstaterades ett belopp av PTE 14 594 568 000, vilket överskred det tilldelade beloppet på PTE 14 500 miljoner. För 1997 konstaterades ett värde av 11 752 261 000, vilket ska jämföras med de PTE 10 350 miljoner som faktiskt tilldelades.

92

(93)  S. 23 i den sammanfattande rapporten om samtliga revisioner.

93

(94)  Inlaga från Portugal av den 25 augusti 2011.

94

(95)  Se även skälen 27 och 116 i kommissionens beslut i ärende NN 31/06.

95

(96)  Det bör noteras att enligt Portugal är storleken på denna kritik mycket mindre eftersom endast 4 miljoner euro gick förlorade av beloppet på 53 miljoner euro.

96

(97)  Se punkt 194 och följande artiklar och särskilt punkterna 201 och 203 i domen i mål T-442/03.

97

(98)  Radio- och tv-meddelandet, punkterna 57 och 58.

98

(99)  Enligt det gamla public service-avtalet motsvarade den första och andra kanalens driftskostnader finansieringskostnaderna och korrespondentkostnader som även drabbar andra aktörer.

99

(100)  För 1992 måste registreringsavgifter på 11 000 000 escudos beaktas (se punkt 210 av detta beslut).

100

Källa: Ekonomisk rapport och public service-rapporter.

Källa:

(101)  Radio- och tv-meddelandet, punkt 58.

101

(102)  Ibidem.

102

(103)  Skäl 91 i beslutet om att inleda ett förfarande i detta ärende.

103

(104)  Nämnas bör att den klagande SIC år 1993 också hävdade brott mot artikel 86.1 i EG-fördraget (tidigare artikel 90), numera artikel 106.1 i EUF-fördraget, vad gällde den juridiska struktur som portugisiska staten infört på reklammarknaden och RTP:s inköpspolitik vad gällde program (se även kommissionens beslut 89/536/EEG av den 17 september 1989). Kommissionen bedömde senare dessa påståenden mot bakgrund av artikel 86.1.

104

(105)  Radio- och tv-meddelandet, punkt 58.

105

(106)  Här hänvisas det till den del av beslutet som gäller sakförhållandena, som beskriver genomförandet av varje åtgärd.

106

---