# Az Európai Unió L 166/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.166.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 166 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. június 27. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.166.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 166

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. június 27.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2012/338/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. április 23.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 551/2012/EU rendelete (2012. június 21.) az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításáról | 3 |
| | * | A Tanács 552/2012/EU rendelete (2012. június 21.) az egyes mezőgazdasági, halászati és ipari termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztéséről szóló 1344/2011/EU rendelet módosításáról | 7 |
| | * | A Bizottság 553/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 19.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 18 |
| | * | A Bizottság 554/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 19.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 20 |
| | * | A Bizottság 555/2012/EU rendelete (2012. június 22.) a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a külföldi közvetlentőke- befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet adatkövetelmények és fogalommeghatározások tekintetében történő módosításáról | 22 |
| | * | A Bizottság 556/2012/EU rendelete (2012. június 26.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a málnában, illetve a málna felületén található spinozad legmagasabb megengedett maradékanyag-határértéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 67 |
| | | A Bizottság 557/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 81 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/339/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. július 13.) a Görögország által az Aluminium of Greece SA-nak nyújtott C 2/10 (korábbi NN 62/09) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 4916. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 83 |
| | | 2012/340/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. június 25.) a 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 2002/54/EK, a 2002/55/EK és a 2002/57/EK irányelv szerinti ideiglenes kísérletnek az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag hatósági felügyelet mellett zajló szántóföldi ellenőrzése tekintetében történő szervezéséről
  (az értesítés a C(2012) 4169. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 90 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2012/338/EU

*

A Tanács határozata (2012. április 23.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

1

RENDELETEK

*

A Tanács 551/2012/EU rendelete (2012. június 21.) az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításáról

3

*

A Tanács 552/2012/EU rendelete (2012. június 21.) az egyes mezőgazdasági, halászati és ipari termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztéséről szóló 1344/2011/EU rendelet módosításáról

7

*

A Bizottság 553/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 19.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

18

*

A Bizottság 554/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 19.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

20

*

A Bizottság 555/2012/EU rendelete (2012. június 22.) a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a külföldi közvetlentőke- befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet adatkövetelmények és fogalommeghatározások tekintetében történő módosításáról

22

*

A Bizottság 556/2012/EU rendelete (2012. június 26.) a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a málnában, illetve a málna felületén található spinozad legmagasabb megengedett maradékanyag-határértéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

67

A Bizottság 557/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

81

HATÁROZATOK

2012/339/EU

*

A Bizottság határozata (2011. július 13.) a Görögország által az Aluminium of Greece SA-nak nyújtott C 2/10 (korábbi NN 62/09) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 4916. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 4916. számú dokumentummal történt)

1

83

2012/340/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. június 25.) a 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 2002/54/EK, a 2002/55/EK és a 2002/57/EK irányelv szerinti ideiglenes kísérletnek az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag hatósági felügyelet mellett zajló szántóföldi ellenőrzése tekintetében történő szervezéséről
  (az értesítés a C(2012) 4169. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 4169. számú dokumentummal történt)

1

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 27.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. április 23.)

az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

(2012/338/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (1) (a továbbiakban: az euromediterrán megállapodás) 1995. november 20-án aláírták. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (1) (a továbbiakban: az euromediterrán megállapodás) 1995. november 20-án aláírták.

| (2) | A Tanács 2005. november 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy a mezőgazdasági és a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és a halászati termékek kereskedelmének további liberalizációja érdekében tárgyalásokat folytasson egyes földközi-tengeri országokkal. Az Izraellel folytatott tárgyalások 2008. július 18-án sikeresen lezárultak. Az említett tárgyalások eredményeit a mezőgazdasági és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, valamint a halakra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, továbbá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás módosításáról, valamint az ahhoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyvnek és azok mellékleteinek felváltásáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás (2) (a továbbiakban: a 2010. évi megállapodás) tartalmazza, amely 2010. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2005. november 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy a mezőgazdasági és a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és a halászati termékek kereskedelmének további liberalizációja érdekében tárgyalásokat folytasson egyes földközi-tengeri országokkal. Az Izraellel folytatott tárgyalások 2008. július 18-án sikeresen lezárultak. Az említett tárgyalások eredményeit a mezőgazdasági és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, valamint a halakra és a halászati termékekre vonatkozó kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, továbbá az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás módosításáról, valamint az ahhoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyvnek és azok mellékleteinek felváltásáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás (2) (a továbbiakban: a 2010. évi megállapodás) tartalmazza, amely 2010. január 1-jén lépett hatályba.

| (3) | A 2010. évi megállapodás hatálybalépését követően az Európai Bizottság és Izrael az említett megállapodás alkalmazásával kapcsolatos technikai megbeszéléseket tartott. E megbeszélések során kiderült, hogy az euromediterrán megállapodás esetében bizonyos technikai kiigazításokra van szükség az Európai Közösségek és Izrael Állam között megkötött, 2000-ben, illetve 2006-ban hatályba lépett előző megállapodásokban szereplő kötelezettségvállalásoknak való megfelelés érdekében. 2011. szeptember 19-én a Bizottság és Izrael lezárta a szükséges technikai kiigazításokkal kapcsolatos tárgyalásokat; a szóban forgó technikai kiigazításokat az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött új megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) tartalmazza. |
| --- | --- |

(3)

A 2010. évi megállapodás hatálybalépését követően az Európai Bizottság és Izrael az említett megállapodás alkalmazásával kapcsolatos technikai megbeszéléseket tartott. E megbeszélések során kiderült, hogy az euromediterrán megállapodás esetében bizonyos technikai kiigazításokra van szükség az Európai Közösségek és Izrael Állam között megkötött, 2000-ben, illetve 2006-ban hatályba lépett előző megállapodásokban szereplő kötelezettségvállalásoknak való megfelelés érdekében. 2011. szeptember 19-én a Bizottság és Izrael lezárta a szükséges technikai kiigazításokkal kapcsolatos tárgyalásokat; a szóban forgó technikai kiigazításokat az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött új megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) tartalmazza.

| (4) | A megállapodást – feltételezve annak későbbi megkötését – az Unió nevében alá kell írni, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodást – feltételezve annak későbbi megkötését – az Unió nevében alá kell írni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt 1. és 2. jegyzőkönyv mellékleteinek módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Izrael Állam között levélváltás formájában létrejött megállapodás aláírása – annak megkötésére figyelemmel (3) – az Unió nevében jóváhagyásra kerül.

2. cikk

A Tanács elnöke kijelöli a megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírására jogosult személyt, feltételezve a megállapodás későbbi megkötését.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. április 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 147., 2000.6.21., 3. o.

1

(2)  HL L 313., 2009.11.28., 83. o.

2

(3)  A megállapodás szövege a megkötéséről szóló határozattal együtt kerül közzétételre.

3

---

RENDELETEK

| 27.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/3

---

A TANÁCS 551/2012/EU RENDELETE

(2012. június 21.)

az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Annak érdekében, hogy egyes, az Unióban elégtelen mennyiségben előállított áruk tekintetében kielégítő és folyamatos ellátást lehessen biztosítani, és megelőzhetőek legyenek a piaci zavarok, a 7/2010/EU tanácsi rendelet (1) autonóm vámkontingenseket nyitott meg bizonyos mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozóan, mely vámkontingenseken belül az érintett termékek csökkentett vagy nulla vámtétel mellett importálhatók. Ugyanezen okból két termék esetében szükségessé vált egy megfelelő mennyiségre vonatkozó új, nulla vámtételű vámkontingens megnyitása 2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal. |
| --- | --- |

(1)

Annak érdekében, hogy egyes, az Unióban elégtelen mennyiségben előállított áruk tekintetében kielégítő és folyamatos ellátást lehessen biztosítani, és megelőzhetőek legyenek a piaci zavarok, a 7/2010/EU tanácsi rendelet (1) autonóm vámkontingenseket nyitott meg bizonyos mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozóan, mely vámkontingenseken belül az érintett termékek csökkentett vagy nulla vámtétel mellett importálhatók. Ugyanezen okból két termék esetében szükségessé vált egy megfelelő mennyiségre vonatkozó új, nulla vámtételű vámkontingens megnyitása 2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal.

| (2) | A 09.2638, a 09.2814 és a 09.2889 tételszámmal ellátott autonóm uniós vámkontingens esetében a korábban megállapított kontingensmennyiség nem fedezi az uniós ipar szükségleteit. Következésképpen 2012. január 1-jei hatállyal növelni kell a szóban forgó kontingensmennyiségeket. |
| --- | --- |

(2)

A 09.2638, a 09.2814 és a 09.2889 tételszámmal ellátott autonóm uniós vámkontingens esetében a korábban megállapított kontingensmennyiség nem fedezi az uniós ipar szükségleteit. Következésképpen 2012. január 1-jei hatállyal növelni kell a szóban forgó kontingensmennyiségeket.

| (3) | Ezenfelül a 09.2633 tételszámú autonóm uniós vámkontingens esetében az árumegnevezést módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Ezenfelül a 09.2633 tételszámú autonóm uniós vámkontingens esetében az árumegnevezést módosítani kell.

| (4) | Ezen túlmenően a 09.2767 tételszámú kontingenst illetően már nem áll az Unió érdekében 2012 második felére vámkontingenst biztosítani. Ezt a vámkontingenst ezért 2012. július 1-jei hatállyal le kell zárni, és a 7/2010/EU rendelet mellékletében az erre vonatkozó sort el kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Ezen túlmenően a 09.2767 tételszámú kontingenst illetően már nem áll az Unió érdekében 2012 második felére vámkontingenst biztosítani. Ezt a vámkontingenst ezért 2012. július 1-jei hatállyal le kell zárni, és a 7/2010/EU rendelet mellékletében az erre vonatkozó sort el kell hagyni.

| (5) | Mivel az e rendeletben előírt egyes intézkedéseknek 2012. január 1-jétől, másoknak pedig 2012. július 1-jétől kell hatályba lépniük, ezt a rendeletet az említett időpontoktól alkalmazni kell, és annak az Európai unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéssel haladéktalanul hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az e rendeletben előírt egyes intézkedéseknek 2012. január 1-jétől, másoknak pedig 2012. július 1-jétől kell hatályba lépniük, ezt a rendeletet az említett időpontoktól alkalmazni kell, és annak az Európai unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéssel haladéktalanul hatályba kell lépnie.

| (6) | A 7/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 7/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 7/2010/EU rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | a szöveg a 09.2644 és a 09.2645 tételszámú, az e rendelet I. mellékletében szereplő sorokkal egészül ki; |
| --- | --- |

1.

a szöveg a 09.2644 és a 09.2645 tételszámú, az e rendelet I. mellékletében szereplő sorokkal egészül ki;

| 2. | a 09.2638, a 09.2814 és a 09.2889 tételszámú vámkontingens-mennyiségekre vonatkozó sorok helyébe az e rendelet II. mellékletében szereplő sorok lépnek; |
| --- | --- |

2.

a 09.2638, a 09.2814 és a 09.2889 tételszámú vámkontingens-mennyiségekre vonatkozó sorok helyébe az e rendelet II. mellékletében szereplő sorok lépnek;

| 3. | a 09.2633 tételszám alatti vámkontingens-mennyiségre vonatkozó sor helyébe az e rendelet I. mellékletében szereplő sor lép; |
| --- | --- |

3.

a 09.2633 tételszám alatti vámkontingens-mennyiségre vonatkozó sor helyébe az e rendelet I. mellékletében szereplő sor lép;

| 4. | a 09.2767 tételszám alatti vámkontingens-mennyiségre vonatkozó sort el kell hagyni. |
| --- | --- |

4.

a 09.2767 tételszám alatti vámkontingens-mennyiségre vonatkozó sort el kell hagyni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. július 1-jétől kell alkalmazni.

Az 1. cikk (2) bekezdését azonban 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2012. június 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. FREDERIKSEN

---

(1)  HL L 3., 2010.1.7., 1. o.

1

---

I. MELLÉKLET

Az 1. cikk (1) bekezdésében és az 1. cikk (3) bekezdésében említett vámkontingensek

| Tételszám | KN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Kontingensidőszak | Kontingensmennyiség | A vámkontingens szerinti vámtétel (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2644 | ex 3824 90 97 | 96 | Készítmény:






  — | legalább 55 % és legfeljebb 78 % dimetil-glutarát-tartalommal |

Tételszám

KN-kód

TARIC

Árumegnevezés

Kontingensidőszak

Kontingensmennyiség

A vámkontingens szerinti vámtétel (%)

09.2644

ex 3824 90 97

96

Készítmény:

—

legalább 55 % és legfeljebb 78 % dimetil-glutarát-tartalommal

| — | legalább 10 % és legfeljebb 28 % dimetil-adipát-tartalommal és |
| --- | --- |

—

legalább 10 % és legfeljebb 28 % dimetil-adipát-tartalommal és

| — | legfeljebb 25 % dimetil-szukcinát-tartalommal |
| --- | --- |

—

legfeljebb 25 % dimetil-szukcinát-tartalommal

7.1.–12.31.

7 500 tonna

0

09.2645

ex 3921 14 00

20

Porózus tömb regenerált cellulózból, magnézium-kloridot és kvaterner ammóniumvegyületet tartalmazó vízzel átitatva, 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm) méretben

7.1.–12.31.

650 tonna

0

09.2633

ex 8504 40 82

20

Elektromos egyenirányító, legfeljebb 1 kVA teljesítményű, szőreltávolító készülék gyártásához (1)

1.1.–12.31.

4 500 000 egység

0

---

(1)  A vámtarifaszám alatti bejegyzés a 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkének hatálya alá tartozik (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésében említett vámkontingensek

| Tételszám | KN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Kontingensidőszak | Kontingensmennyiség | A vámkontingens szerinti vámtétel
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2638 | ex 2915 21 00 | 10 | Ecetsav, legalább 99 tömegszázalékos tisztaságú (CAS RN 64-19-7) | 1.1.–12.31. | 1 000 000 tonna | 0 |
| 09.2889 | 3805 10 90 | | Szulfátterpentin | 1.1.–12.31. | 25 000 tonna | 0 |
| 09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Titán-dioxidból és volfrám-trioxidból készült katalizátor | 1.1.–12.31. | 3 000 tonna | 0 |

Tételszám

KN-kód

TARIC

Árumegnevezés

Kontingensidőszak

Kontingensmennyiség

A vámkontingens szerinti vámtétel

(%)

09.2638

ex 2915 21 00

10

Ecetsav, legalább 99 tömegszázalékos tisztaságú (CAS RN 64-19-7)

1.1.–12.31.

1 000 000 tonna

0

09.2889

3805 10 90

Szulfátterpentin

1.1.–12.31.

25 000 tonna

0

09.2814

ex 3815 90 90

76

Titán-dioxidból és volfrám-trioxidból készült katalizátor

1.1.–12.31.

3 000 tonna

0

---

| 27.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/7

---

A TANÁCS 552/2012/EU RENDELETE

(2012. június 21.)

az egyes mezőgazdasági, halászati és ipari termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztéséről szóló 1344/2011/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unió érdeke, hogy a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek teljesen felfüggesztésre kerüljenek több olyan termék esetében, amelyek jelenleg nem szerepelnek az 1344/2011/EU tanácsi rendelet mellékletében (1). |
| --- | --- |

(1)

Az Unió érdeke, hogy a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek teljesen felfüggesztésre kerüljenek több olyan termék esetében, amelyek jelenleg nem szerepelnek az 1344/2011/EU tanácsi rendelet mellékletében (1).

| (2) | Az 1344/2011/EU rendelet mellékletében jelenleg a 2914390020, 2918300050, 3206110020, 3815120020, 3815120030 és 8302420080 TARIC-kódokkal felsorolt hat terméket törölni kell a mellékletből, mivel e termékek tekintetében az Uniónak már nem érdeke a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésének fenntartása. |
| --- | --- |

(2)

Az 1344/2011/EU rendelet mellékletében jelenleg a 2914390020, 2918300050, 3206110020, 3815120020, 3815120030 és 8302420080 TARIC-kódokkal felsorolt hat terméket törölni kell a mellékletből, mivel e termékek tekintetében az Uniónak már nem érdeke a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésének fenntartása.

| (3) | A termékekkel kapcsolatos technikai fejlődésre és a piaci gazdasági folyamatokra való tekintettel az 1344/2011/EU rendelet mellékletében 2819 10 00 KN-kóddal, valamint 2914199040, 2914700050, 2922498510, 3815199010, 3919900051, 3920102891, 3920510030, 3920910093, 8529909250 és 9401908010 TARIC-kóddal szereplő termékek árumegnevezését módosítani szükséges. Ezenfelül a meglévő 2009419270, 2009897992 és 8505199031 TARIC-kódot meg kell változtatni. Ezen túlmenően a 3904400091 TARIC-kódú termék esetében kettős osztályozás szükséges. |
| --- | --- |

(3)

A termékekkel kapcsolatos technikai fejlődésre és a piaci gazdasági folyamatokra való tekintettel az 1344/2011/EU rendelet mellékletében 2819 10 00 KN-kóddal, valamint 2914199040, 2914700050, 2922498510, 3815199010, 3919900051, 3920102891, 3920510030, 3920910093, 8529909250 és 9401908010 TARIC-kóddal szereplő termékek árumegnevezését módosítani szükséges. Ezenfelül a meglévő 2009419270, 2009897992 és 8505199031 TARIC-kódot meg kell változtatni. Ezen túlmenően a 3904400091 TARIC-kódú termék esetében kettős osztályozás szükséges.

| (4) | Az említett felfüggesztéseket, amelyekre vonatkozóan technikai módosításokat kell elvégezni, el kell hagyni az 1344/2011/EU rendelet mellékletében levő felfüggesztési jegyzékből, majd azokat az új árumegnevezések vagy új KN- vagy TARIC-kódok használatával kell újra beilleszteni az említett jegyzékbe. |
| --- | --- |

(4)

Az említett felfüggesztéseket, amelyekre vonatkozóan technikai módosításokat kell elvégezni, el kell hagyni az 1344/2011/EU rendelet mellékletében levő felfüggesztési jegyzékből, majd azokat az új árumegnevezések vagy új KN- vagy TARIC-kódok használatával kell újra beilleszteni az említett jegyzékbe.

| (5) | Átmeneti jellegüknél fogva az I. mellékletben felsorolt vámfelfüggesztéseket rendszeres időközönként, legkésőbb a listára kerülésüket vagy megújításukat követő öt éven belül felül kell vizsgálni. Amennyiben továbbá a technikai fejlődésnek köszönhetően, vagy a megváltozott körülmények és piaci gazdasági folyamatok eredményeként az Uniónak többé nem érdeke a vámtételek felfüggesztésének fenntartása, a Bizottság által a saját maga kezdeményezésére vagy egy vagy több tagállam kérésére lefolytatott felülvizsgálat alapján tett javaslat eredményeként azok bármikor megszüntethetők. |
| --- | --- |

(5)

Átmeneti jellegüknél fogva az I. mellékletben felsorolt vámfelfüggesztéseket rendszeres időközönként, legkésőbb a listára kerülésüket vagy megújításukat követő öt éven belül felül kell vizsgálni. Amennyiben továbbá a technikai fejlődésnek köszönhetően, vagy a megváltozott körülmények és piaci gazdasági folyamatok eredményeként az Uniónak többé nem érdeke a vámtételek felfüggesztésének fenntartása, a Bizottság által a saját maga kezdeményezésére vagy egy vagy több tagállam kérésére lefolytatott felülvizsgálat alapján tett javaslat eredményeként azok bármikor megszüntethetők.

| (6) | Mivel az e rendeletben megállapított felfüggesztéseknek 2012. július 1-jén kell hatályba lépniük, ezt a rendeletet ugyanezen időponttól alkalmazni kell, és annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéssel haladéktalanul hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(6)

Mivel az e rendeletben megállapított felfüggesztéseknek 2012. július 1-jén kell hatályba lépniük, ezt a rendeletet ugyanezen időponttól alkalmazni kell, és annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéssel haladéktalanul hatályba kell lépnie.

| (7) | Az 1344/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Az 1344/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1344/2011/EU rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | a szöveg az e rendelet I. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó sorokkal egészül ki; |
| --- | --- |

1.

a szöveg az e rendelet I. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozó sorokkal egészül ki;

| 2. | az azon termékekre vonatkozó sorokat, amelyeknek KN- és TARIC-kódjai e rendelet II. mellékletében szerepelnek, el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

az azon termékekre vonatkozó sorokat, amelyeknek KN- és TARIC-kódjai e rendelet II. mellékletében szerepelnek, el kell hagyni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2012. június 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. FREDERIKSEN

---

(1)  HL L 349., 2011.12.31., 1. o.

1

---

I. MELLÉKLET

Az 1. cikk 1. pontjában említett termékek

| KN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Autonóm vámtétel | A kötelező felülvizsgálatra előirányzott határidő |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2009 41 92 | 20 | Ananászlé: | 8 % | 2015.12.31. |
| ex 2009 41 99 | 70 | — | nem koncentrátumból |

KN-kód

TARIC

Árumegnevezés

Autonóm vámtétel

A kötelező felülvizsgálatra előirányzott határidő

ex 2009 41 92

20

Ananászlé:

8 %

2015.12.31.

ex 2009 41 99

70

—

nem koncentrátumból

| — | az Ananas nemzetségből |
| --- | --- |

—

az Ananas nemzetségből

| — | legalább 11, de legfeljebb 16 Brix-értékkel, |
| --- | --- |

—

legalább 11, de legfeljebb 16 Brix-értékkel,

italipari termékek gyártásához (1)

ex 2009 89 79

20

Földi szeder és málna keresztezéséből előállított gyümölcslé-koncentrátum („boysenberry”) fagyasztva, amelynek Brix értéke legalább 61, de legfeljebb 67, legalább 50 literes közvetlen kiszerelésben

0 %

2016.12.31.

ex 2811 19 80

20

Hidrogén-jodid (CAS RN 10034-85-2)

0 %

2016.12.31.

2819 10 00

Króm-trioxid (CAS RN 1333-82-0)

0 %

2016.12.31.

ex 2819 90 90

10

Dikróm-trioxid, a fémkohászatban történő felhasználásra (CAS RN 1308-38-9) (1)

0 %

2016.12.31.

ex 2826 90 80

15

Lítium-hexafluoro-foszfát (CAS RN 21324-40-3)

0 %

2016.12.31.

ex 2850 00 20

40

Germánium-tetrahidrid (CAS RN 7782-65-2)

0 %

2016.12.31.

ex 2903 39 90

15

Perfluor(4-metil-2-pentén), (CAS RN 84650-68-0)

0 %

2016.12.31.

ex 2903 89 90

40

Hexabróm-ciklododekán

0 %

2016.12.31.

ex 2907 29 00

40

2,3,5-Trimetil-hidrokinon (CAS RN 700-13-0)

0 %

2016.12.31.

ex 2907 29 00

45

2-Metil-hidrokinon (CAS RN 95-71-6)

0 %

2016.12.31.

ex 2909 20 00

10

8-Metoxi-cedrán (CAS RN 19870-74-7)

0 %

2016.12.31.

ex 2909 30 38

20

1,1’-Propán-2,2-diil-bisz[3,5-dibróm-4-(2,3-dibróm-propoxi)benzol], (CAS RN 21850-44-2)

0 %

2016.12.31.

ex 2910 90 00

80

Allil-glicidil-éter (CAS RN 106-92-3)

0 %

2016.12.31.

ex 2914 19 90

40

Pentán-2-on (CAS RN 107-87-9)

0 %

2012.12.31.

ex 2914 29 00

50

transz-β-Damaszkon (CAS RN 23726-91-2)

0 %

2016.12.31.

ex 2914 50 00

40

4-(4-Hidroxifenil)bután-2-on (CAS RN 5471-51-2)

0 %

2016.12.31.

ex 2914 69 90

40

p-Benzokinon (CAS RN 106-51-4)

0 %

2016.12.31.

ex 2914 70 00

50

3’-Klórpropiofenon (CAS RN 34841-35-5)

0 %

2013.12.31.

ex 2916 12 00

50

2-Hidroxietil-akrilát, legalább 97 tömegszázalékos tisztaságú (CAS RN 818-61-1)

0 %

2016.12.31.

ex 2916 31 00

10

Benzil-benzoát (CAS RN 120-51-4)

0 %

2016.12.31.

ex 2918 99 90

80

Nátrium-5-[2-klór-4-(trifluor-metil)fenoxi]-2-nitrobenzoát, (CAS RN 62476-59-9)

0 %

2016.12.31.

ex 2919 90 00

50

Trietil-foszfát (CAS RN 78-40-0)

0 %

2016.12.31.

ex 2922 49 85

10

Ornitin-aszpartát (INNM), (CAS RN 3230-94-2)

0 %

2013.12.31.

ex 2924 29 98

63

N-Etil-2-(izopropil)-5-metilciklohexán-karboxamid (CAS RN 39711-79-0)

0 %

2016.12.31.

ex 2928 00 90

30

N-Izopropil-hidroxilamin (CAS RN 5080-22-8)

0 %

2016.12.31.

ex 2930 90 99

13

Merkaptamin-hidroklorid (CAS RN 156-57-0)

0 %

2016.12.31.

ex 2930 90 99

18

1-Metil-5-[3-metil-4-[4-[(trifluor-metil)tio]fenoxi]fenil]biuret, (CAS RN 106310-17-2)

0 %

2016.12.31.

ex 2931 90 90

18

Trioktilfoszfin-oxid (CAS RN 78-50-2)

0 %

2016.12.31.

ex 2932 99 00

20

Etil-2-metil-1,3-dioxolán-2-acetát (CAS RN 6413-10-1)

0 %

2016.12.31.

ex 2933 29 90

70

Ciazofamid (ISO), (CAS RN 120116-88-3)

0 %

2016.12.31.

ex 2933 39 99

70

2,3-Diklór-5-trifluormetilpiridin, (CAS RN 69045-84-7)

0 %

2016.12.31.

ex 2933 39 99

72

5,6-Dimetoxi-2-[(4-piperidinil)metil]indán-1-on, (CAS RN 120014-30-4)

0 %

2016.12.31.

ex 2933 59 95

72

Triacetil-ganciklovir (CAS RN 86357-14-4)

0 %

2016.12.31.

ex 2933 69 80

72

Dietil-hexil-butamid-triazon (INCI), (CAS RN 154702-15-5)

0 %

2016.12.31.

ex 2933 99 80

67

Kandezartán-etil-észter (INNM), (CAS RN 139481-58-6)

0 %

2016.12.31.

ex 2934 99 90

43

Klopidogrélsav-hidroklorid (CAS RN 144750-42-5)

0 %

2016.12.31.

ex 2934 99 90

48

Propán-2-ol – 2-metil-4-(4-metilpiperazin-1-il)-10H-tieno[2,3-b][1,5]benzodiazepin (1:2)-dihidrát, (CAS RN 864743-41-9)

0 %

2016.12.31.

ex 2935 00 90

48

(3R,5S,6E)-7-[4-(4-Fluorfenil)-2-[metil(metilszulfonil)amino]-6-(propán-2-il)pirimidin-5-il]-3,5-dihidroxihept-6-énsav – 1-[(R)-(4-klórfenil)(fenil)metil]piperazin (1:1), (CAS RN 1235588-99-4)

0 %

2016.12.31.

ex 3204 12 00

10

C.I. Acid Blue 9 színezék

0 %

2016.12.31.

ex 3204 17 00

15

C.I. Pigment Green 7 színezék

0 %

2016.12.31.

ex 3204 17 00

20

C.I. Pigment Blue 15:3 színezék

0 %

2016.12.31.

ex 3204 17 00

25

C.I. Pigment Yellow 14 színezék

0 %

2016.12.31.

ex 3204 17 00

35

C.I. Pigment Red 202 színezék

0 %

2016.12.31.

ex 3204 17 00

45

C.I. Pigment Violet 27 színezék

0 %

2016.12.31.

ex 3204 20 00

20

C.I. Fluorescent Brightener 71 színezék

0 %

2016.12.31.

ex 3204 20 00

30

C.I. Fluorescent Brightener 351 színezék

0 %

2016.12.31.

ex 3205 00 00

20

C.I. Carbon Black 7 Lake színezék

0 %

2016.12.31.

ex 3206 19 00

10

Készítmény, amely:

| — | 72 (± 2) tömegszázalék csillámpalát és |
| --- | --- |

—

72 (± 2) tömegszázalék csillámpalát és

| — | 28 (± 2) tömegszázalék titán-dioxidot tartalmaz |
| --- | --- |

—

28 (± 2) tömegszázalék titán-dioxidot tartalmaz

0 %

2016.12.31.

ex 3801 90 00

10

Expandálható grafit (CAS RN 90387-90-9 és CAS RN 12777-87-6)

0 %

2016.12.31.

ex 3812 30 80

55

UV-stabilizátor, amely tartalmaz:

| — | 2-(4,6-bisz(2,4-dimetil-fenil)-1,3,5-triazin-2-il)-5-(oktil-oxi)-fenolt (CAS RN 2725-22-6) és |
| --- | --- |

—

2-(4,6-bisz(2,4-dimetil-fenil)-1,3,5-triazin-2-il)-5-(oktil-oxi)-fenolt (CAS RN 2725-22-6) és

| — | vagy N,N’-bisz(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-hexándiamint, polimer 2,4- diklór-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinnal (CAS RN 193098-40-7) vagy |
| --- | --- |

—

vagy N,N’-bisz(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-hexándiamint, polimer 2,4- diklór-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinnal (CAS RN 193098-40-7) vagy

| — | N,N’-bisz(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidinil)-1,6-hexándiamint, polimer 2,4- diklór-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinnal (CAS RN 82451-48-7) |
| --- | --- |

—

N,N’-bisz(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidinil)-1,6-hexándiamint, polimer 2,4- diklór-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinnal (CAS RN 82451-48-7)

0 %

2016.12.31.

ex 3812 30 80

60

3-(2H-Benzotriazolil)-5-(1,1-di-metil-etil)-4-hidroxi-benzolpropánsav elágazó és lineáris alkil-észtereiből álló fénystabilizátor (CAS RN 127519-17-9)

0 %

2016.12.31.

ex 3812 30 80

65

Stabilizátor műanyaghoz, amely tartalmaz:

| — | 2-etil-hexil 10-etil-4,4-dimetil-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-sztanna-tetradekanoátot (CAS RN 57583-35-4) |
| --- | --- |

—

2-etil-hexil 10-etil-4,4-dimetil-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-sztanna-tetradekanoátot (CAS RN 57583-35-4)

| — | 2-etil-hexil 10-etil-4-[[2-[(2-etil-hexil)oxi]-2-oxo-etil]tio]-4-metil-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-sztanna-tetradekanoátot (CASRN57583-34-3) és |
| --- | --- |

—

2-etil-hexil 10-etil-4-[[2-[(2-etil-hexil)oxi]-2-oxo-etil]tio]-4-metil-7-oxo-8-oxa-3,5-ditia-4-sztanna-tetradekanoátot (CASRN57583-34-3) és

| — | 2-etil-hexil merkaptoacetátot (CAS RN 7659-86-1) |
| --- | --- |

—

2-etil-hexil merkaptoacetátot (CAS RN 7659-86-1)

0 %

2016.12.31.

ex 3812 30 80

70

Fénystabilizátor, mely tartalmaz:

| — | 3-(2H-benzotriazolil)-5-(1,1-dimetil-etil)-4-hidroxi-benzolpropánsav elágazó és lineáris alkil-észtereit (CAS RN 127519-17-9) és |
| --- | --- |

—

3-(2H-benzotriazolil)-5-(1,1-dimetil-etil)-4-hidroxi-benzolpropánsav elágazó és lineáris alkil-észtereit (CAS RN 127519-17-9) és

| — | 1-metoxi-2-propil-acetátot (CAS RN 108-65-6) |
| --- | --- |

—

1-metoxi-2-propil-acetátot (CAS RN 108-65-6)

0 %

2016.12.31.

ex 3815 19 90

10

Katalizátor, króm-trioxidból, dikróm-trioxidból vagy króm szerves fémvegyületeiből, nitrogénabszorpciós módszerrel megállapított. legalább 2 cm3/g pórustérfogatú szilícium-dioxid-hordozóra rögzítve

0 %

2016.12.31.

ex 3815 19 90

87

Katód, tekercsben, levegő-cink gombelemhez (hallásjavító készülékhez való elem) (1)

0 %

2016.12.31.

ex 8506 90 00

10

ex 3817 00 80

30

12–56 szénatomból álló lánchosszúságú, alifás láncokkal módosított alkilnaftalin-keverékek

0 %

2016.12.31.

ex 3824 90 97

26

Vizes diszperzió, amely tömegszázalékban kifejezvetartalmaz:

| — | 76 % (± 0,5 %) szilícium-karbidot (CAS RN 409-21-2) |
| --- | --- |

—

76 % (± 0,5 %) szilícium-karbidot (CAS RN 409-21-2)

| — | 4,6 % (± 0,05 %) alumínium-oxidot (CAS RN 1344-28-1) és |
| --- | --- |

—

4,6 % (± 0,05 %) alumínium-oxidot (CAS RN 1344-28-1) és

| — | 2,4 % (± 0,05 %) ittrium-oxidot (CAS RN 1314-36-9) |
| --- | --- |

—

2,4 % (± 0,05 %) ittrium-oxidot (CAS RN 1314-36-9)

0 %

2016.12.31.

ex 3824 90 97

31

Keverék, amely tömegszázalékban kifejezve tartalmaz:

| — | legalább 70, de legfeljebb 80 % bisz(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidil)szebakátot (CAS RN 41556-26-7) és |
| --- | --- |

—

legalább 70, de legfeljebb 80 % bisz(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidil)szebakátot (CAS RN 41556-26-7) és

| — | legalább 20, de legfeljebb 30 % metil-1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidil-szebakátot (CAS RN 82919-37-7) |
| --- | --- |

—

legalább 20, de legfeljebb 30 % metil-1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidil-szebakátot (CAS RN 82919-37-7)

0 %

2016.12.31.

ex 3824 90 97

32

A következő összetevőkből álló keverék:

| — | bázikus cirkónium-karbonát (CAS RN 57219-64-4) és |
| --- | --- |

—

bázikus cirkónium-karbonát (CAS RN 57219-64-4) és

| — | cérium-karbonát (CAS RN 537-01-9) |
| --- | --- |

—

cérium-karbonát (CAS RN 537-01-9)

0 %

2016.12.31.

ex 3824 90 97

33

Készítmény, amely tartalmaz:

| — | trioktil-foszfin-oxidot (CAS RN 78-50-2) |
| --- | --- |

—

trioktil-foszfin-oxidot (CAS RN 78-50-2)

| — | dioktil-hexil-foszfin-oxidot (CAS RN 31160-66-4) |
| --- | --- |

—

dioktil-hexil-foszfin-oxidot (CAS RN 31160-66-4)

| — | oktil-dihexil-foszfin-oxidot (CAS RN 31160-64-2) és |
| --- | --- |

—

oktil-dihexil-foszfin-oxidot (CAS RN 31160-64-2) és

| — | trihexil-lfoszfin-oxidot (CAS RN 597-50-2) |
| --- | --- |

—

trihexil-lfoszfin-oxidot (CAS RN 597-50-2)

0 %

2016.12.31.

ex 3903 90 90

60

Sztirol-kopolimer maleinsav-anhidriddel, vagy részben észterezett vagy kémiailag teljesen módosított, számátlag molekulatömege (Mn) legfeljebb 4 500, pehely vagy por formában

0 %

2016.12.31.

ex 3911 90 99

60

ex 3904 30 00

30

Vinil-klorid vinil-acetáttal és vinil-alkohollal alkotott kopolimerje, mely tartalmaz:

0 %

2013.12.31.

ex 3904 40 00

91

| — | legalább 87, de legfeljebb 92 tömegszázalék vinil-kloridot |
| --- | --- |

—

legalább 87, de legfeljebb 92 tömegszázalék vinil-kloridot

| — | legalább 2, de legfeljebb 9 tömegszázalék vinil-acetátot és |
| --- | --- |

—

legalább 2, de legfeljebb 9 tömegszázalék vinil-acetátot és

| — | legalább 1, de legfeljebb 8 tömegszázalék vinil-alkoholt |
| --- | --- |

—

legalább 1, de legfeljebb 8 tömegszázalék vinil-alkoholt

a 39. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 6. a) vagy b) pontjában említett formák valamelyikében, a 3215 vagy a 8523 vámtarifaszám alá tartozó áruk gyártásához, vagy élelmiszer és ital konzerválásához használt tárolók és lezárók bevonatának gyártásához (1)

ex 3907 20 11

50

[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetil-etil)-4-hidroxi-fenil]-1-oxo-propil]-hidroxi-poli(oxo-1,2-etán-diil) (CAS RN 104810-48-2)

0 %

2016.12.31.

ex 3907 20 11

60

Készítmény, amely tartalmaz:

| — | α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-yl)-5-(1,1-dimetil-etil)-4-hidroxi-fenil]-1-oxo-propil]-ω-hidroxi-poli(oxi-1,2-etán-diil)-t (CAS RN 104810-48-2) és |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-yl)-5-(1,1-dimetil-etil)-4-hidroxi-fenil]-1-oxo-propil]-ω-hidroxi-poli(oxi-1,2-etán-diil)-t (CAS RN 104810-48-2) és

| — | α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetil-etil)-4-hidroxi-fenil]-1-oxo-propil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetil-etil)-4-hidroxi-fenil]-1-oxo-propoxi]poli(oxi-1,2-etán-diil)-t (CAS RN 104810-47-1) |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetil-etil)-4-hidroxi-fenil]-1-oxo-propil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetil-etil)-4-hidroxi-fenil]-1-oxo-propoxi]poli(oxi-1,2-etán-diil)-t (CAS RN 104810-47-1)

0 %

2016.12.31.

ex 3912 20 11

10

Nitrocellulóz

0 %

2016.12.31.

ex 3919 10 80

80

Akrilszalag tekercsekben kiszerelve:

0 %

2016.12.31.

ex 3919 90 00

83

| — | mindkét oldalán öntapadó |
| --- | --- |

—

mindkét oldalán öntapadó

| — | legalább 0,04 mm, de legfeljebb 1,25 mm teljes vastagságú |
| --- | --- |

—

legalább 0,04 mm, de legfeljebb 1,25 mm teljes vastagságú

| — | legalább 5 mm, de legfeljebb 1 205 mm teljes szélességű |
| --- | --- |

—

legalább 5 mm, de legfeljebb 1 205 mm teljes szélességű

a 8521 és a 8528 vtsz. alá tartozó termékek gyártásához (1)

ex 3919 90 00

51

Biaxiálisan orientált poli(metil-metakrilát) fólia, amely legalább 50 μm, de legfeljebb 90 μm vastagságú, az egyik oldalán ragasztós réteggel és elválasztó fóliával borítva is

0 %

2013.12.31.

ex 3919 90 00

85

Poli(metil-metakrilát), valamint ezüsttel és rézzel fémezett, többrétegű fólia:

| — | amely az ASTM G173-03 szerint legalább 93,5 %-os fényvisszaverési képességgel rendelkezik |
| --- | --- |

—

amely az ASTM G173-03 szerint legalább 93,5 %-os fényvisszaverési képességgel rendelkezik

| — | egyik oldalán eltávolítható polietilén réteggel borítva |
| --- | --- |

—

egyik oldalán eltávolítható polietilén réteggel borítva

| — | másik oldalán nyomásérzékeny akril ragasztóréteggel és szilikonozott poliészter béléssel borítva |
| --- | --- |

—

másik oldalán nyomásérzékeny akril ragasztóréteggel és szilikonozott poliészter béléssel borítva

0 %

2016.12.31.

ex 3919 90 00

87

Öntapadó átlátszó fólia, az ASTM D1003 szerinti több mint 90 %-os fényáteresztő képességgel és kevesebb mint 3 %-os homályossági értékkel, többek között az alábbi rétegekből:

| — | legalább 20 μm, de legfeljebb 70 μm vastagságú akril öntapadó réteg |
| --- | --- |

—

legalább 20 μm, de legfeljebb 70 μm vastagságú akril öntapadó réteg

| — | legalább 100 μm, de legfeljebb 300 μm vastagságú poliuretán alapú réteg |
| --- | --- |

—

legalább 100 μm, de legfeljebb 300 μm vastagságú poliuretán alapú réteg

0 %

2016.12.31.

ex 3920 10 28

91

Polietilén film, amely négy alapszínű tinta, valamint speciális színek felhasználásával készített grafikai mintával nyomtatott, hogy a film egyik oldalán több színű tintából, míg az ellenkező oldalon egy színből álljon, és a grafikai mintát következők jellemzik:

| — | ismétlődő és a film teljes hosszában egyenlő távolságokban helyezkedik el |
| --- | --- |

—

ismétlődő és a film teljes hosszában egyenlő távolságokban helyezkedik el

| — | a film színéről vagy fonákjáról nézve egyenletesen és láthatóan oszlik el |
| --- | --- |

—

a film színéről vagy fonákjáról nézve egyenletesen és láthatóan oszlik el

0 %

2013.12.31.

ex 3920 20 21

40

Biaxiálisan orientált polipropilén fólia lemez:

| — | legfeljebb 0,1 mm vastagsággal |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,1 mm vastagsággal

| — | bankjegyek biztonsági nyomtatásához mindkét oldalán speciális bevonattal nyomtatva |
| --- | --- |

—

bankjegyek biztonsági nyomtatásához mindkét oldalán speciális bevonattal nyomtatva

0 %

2016.12.31.

ex 3920 20 29

50

Polipropilén lemez tekercsben, amely:

0 %

2016.12.31.

ex 8507 90 30

95

| — | legfeljebb 30 μm vastagságú |
| --- | --- |

—

legfeljebb 30 μm vastagságú

| — | legfeljebb 210 mm szélességű |
| --- | --- |

—

legfeljebb 210 mm szélességű

| — | az ASTM D882 szabvány szerinti |
| --- | --- |

—

az ASTM D882 szabvány szerinti

elektromos járművek lítium-ion akkumulátoraiba való elválasztólemezek gyártásához (1)

ex 3920 51 00

30

Biaxiálisan orientált poli(metil-metakrilát) fólia, amely legalább 50 μm, de legfeljebb 90 μm vastagságú

0 %

2013.12.31.

ex 3920 91 00

93

Poli(etilén-tereftalát) fólia, egyik vagy mindkét oldalán fémbevonatú is, vagy poli(etilén-tereftalát) fóliákból készült laminált fólia, csak a külső oldalán fémbevonatú, amely az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:

| — | látható fényátbocsátása legalább 50 % |
| --- | --- |

—

látható fényátbocsátása legalább 50 %

| — | mindkét, vagy egyik oldalán poli(vinil-butirál) réteggel bevonva, de a poli(vinil-butirál) kivételével ragasztó- vagy anyagbevonattól mentes |
| --- | --- |

—

mindkét, vagy egyik oldalán poli(vinil-butirál) réteggel bevonva, de a poli(vinil-butirál) kivételével ragasztó- vagy anyagbevonattól mentes

| — | teljes vastagsága a poli(vinil-butirál) jelenlététő eltekintve legfeljebb 0,2 mm, és a poli(vinil-butirál) vastagsága több mint 0,2 mm |
| --- | --- |

—

teljes vastagsága a poli(vinil-butirál) jelenlététő eltekintve legfeljebb 0,2 mm, és a poli(vinil-butirál) vastagsága több mint 0,2 mm

hővisszaverő, vagy díszítő laminált üveg gyártásához (1)

0 %

2013.12.31.

ex 3921 90 90

10

Polimer/fém-laminátum tekercsben, amely tartalmaz:

0 %

2016.12.31.

ex 8507 90 80

50

| — | egy poli(etilén-tereftalát)-réteget |
| --- | --- |

—

egy poli(etilén-tereftalát)-réteget

| — | egy alumíniumréteget |
| --- | --- |

—

egy alumíniumréteget

| — | egy polipropilén-réteget |
| --- | --- |

—

egy polipropilén-réteget

| — | legfeljebb 275 mm szélességű |
| --- | --- |

—

legfeljebb 275 mm szélességű

| — | legfeljebb 165 μm teljes vastagságú és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 165 μm teljes vastagságú és

| — | az ASTM D1701-91 és a ASTM D882-95A szabvány szerinti |
| --- | --- |

—

az ASTM D1701-91 és a ASTM D882-95A szabvány szerinti

elektromos járművek lítium-ion akkumulátorainak gyártásához (1)

ex 3923 10 00

10

Fotomaszktartó:

| — | amely speciális elektrosztatikus kisülési (ESD) és kigázosítási jellemzőkkel rendelkező, antisztatikus anyagból vagy hőre lágyuló műanyagkeverékből áll |
| --- | --- |

—

amely speciális elektrosztatikus kisülési (ESD) és kigázosítási jellemzőkkel rendelkező, antisztatikus anyagból vagy hőre lágyuló műanyagkeverékből áll

| — | nem porózus, kopás- vagy ütésálló felületi tulajdonságokkal rendelkezik |
| --- | --- |

—

nem porózus, kopás- vagy ütésálló felületi tulajdonságokkal rendelkezik

| — | speciálisan tervezett rögzítőrendszerrel felszerelt, amely megvédi a fotomaszkot a felületi vagy kozmetikai károsodástól és |
| --- | --- |

—

speciálisan tervezett rögzítőrendszerrel felszerelt, amely megvédi a fotomaszkot a felületi vagy kozmetikai károsodástól és

| — | tömítéssel is |
| --- | --- |

—

tömítéssel is

fotolitográfiai gyártás során fotomaszkok tárolásakor történő használatra

0 %

2016.12.31.

ex 3926 90 97

80

Autórádió előlapjának alkatrészei

| — | polikarbonáttal kevert vagy anélküli akrilnitril-butadién-sztirolból |
| --- | --- |

—

polikarbonáttal kevert vagy anélküli akrilnitril-butadién-sztirolból

| — | réz-, nikkel- és krómréteggel bevonva |
| --- | --- |

—

réz-, nikkel- és krómréteggel bevonva

| — | a bevonat teljes vastagsága legalább 5,54 μm, de legfeljebb 22,3 μm |
| --- | --- |

—

a bevonat teljes vastagsága legalább 5,54 μm, de legfeljebb 22,3 μm

0 %

2016.12.31.

ex 7318 14 99

20

Kőzethorgony:

0 %

2016.12.31.

ex 7318 14 99

29

| — | önfúró csavar |
| --- | --- |

—

önfúró csavar

| — | 300 mm-nál hosszabb |
| --- | --- |

—

300 mm-nál hosszabb

bányákban való felhasználásra

ex 7326 90 98

40

Televízió-állvány lábazat, a televízió készülékház rögzítését és stabil helyzetét biztosító fém felső résszel

0 %

2016.12.31.

ex 8529 90 49

10

ex 8529 90 92

60

ex 7410 11 00

10

Grafit és réz laminált fólia tekercsben, amely:

0 %

2016.12.31.

ex 8507 90 80

60

| — | legalább 610 mm, de legfeljebb 620 mm szélességű és |
| --- | --- |

—

legalább 610 mm, de legfeljebb 620 mm szélességű és

ex 8545 90 90

30

| — | legalább 690 mm, de legfeljebb 710 mm átmérőjű |
| --- | --- |

—

legalább 690 mm, de legfeljebb 710 mm átmérőjű

elektromos járművek lítium-ion akkumulátorainak gyártásához (1)

ex 7410 22 00

10

Vágott lemez nikkelezett réz fóliából, amely:

0 %

2016.12.31.

ex 8507 90 80

70

| — | 70 mm (± 5 mm) szélességű |
| --- | --- |

—

70 mm (± 5 mm) szélességű

| — | 0,4 mm (± 0,2 mm) vastagságú |
| --- | --- |

—

0,4 mm (± 0,2 mm) vastagságú

| — | legfeljebb 55 mm hosszúságú |
| --- | --- |

—

legfeljebb 55 mm hosszúságú

elektromos járművek lítium-ion akkumulátorainak gyártásához (1)

ex 7607 11 90

40

Alumíniumfólia tekercsben:

| — | 99,99 tömegszázalék tisztaságú |
| --- | --- |

—

99,99 tömegszázalék tisztaságú

| — | legalább 0,021 mm, de legfeljebb 0,2 mm vastagságú |
| --- | --- |

—

legalább 0,021 mm, de legfeljebb 0,2 mm vastagságú

| — | 500 mm szélességű |
| --- | --- |

—

500 mm szélességű

| — | 3–4 nm vastagságú felületoxid réteggel |
| --- | --- |

—

3–4 nm vastagságú felületoxid réteggel

| — | és több mint 95 % kocka alakú textúrával |
| --- | --- |

—

és több mint 95 % kocka alakú textúrával

0 %

2016.12.31.

ex 7607 19 90

10

Lítium és mangánnal bonderezett alumínium laminátumából álló lemez tekercsben, amely:

0 %

2016.12.31.

ex 8507 90 80

80

| — | legalább 595 mm, de legfeljebb 605 mm szélességű és |
| --- | --- |

—

legalább 595 mm, de legfeljebb 605 mm szélességű és

| — | legalább 690 mm, de legfeljebb 710 mm átmérőjű |
| --- | --- |

—

legalább 690 mm, de legfeljebb 710 mm átmérőjű

elektromos járművek lítium-ion akkumulátoraiba való katódok gyártásához (1)

ex 7616 99 90

70

Összekötő komponensek helikopter farokrotor-tengelyének gyártásához (1)

0 %

2016.12.31.

ex 8482 80 00

10

ex 8803 30 00

40

ex 8108 90 30

40

Huzal titánötvözetből

| — | 22 tömegszázalék (± 3 %) vanádiumtartalommal és |
| --- | --- |

—

22 tömegszázalék (± 3 %) vanádiumtartalommal és

| — | 4 tömegszázalék (± 0,5 %) alumíniumtartalommal |
| --- | --- |

—

4 tömegszázalék (± 0,5 %) alumíniumtartalommal

0 %

2016.12.31.

ex 8108 90 50

70

Szalag titánötvözetből

| — | 15 tömegszázalék (± 1 %) vanádiumtartalommal |
| --- | --- |

—

15 tömegszázalék (± 1 %) vanádiumtartalommal

| — | 3 tömegszázalék (± 0,5 %) krómtartalommal |
| --- | --- |

—

3 tömegszázalék (± 0,5 %) krómtartalommal

| — | 3 tömegszázalék (± 0,5 %) óntartalommal és |
| --- | --- |

—

3 tömegszázalék (± 0,5 %) óntartalommal és

| — | 3 tömegszázalék (± 0,5 %) alumíniumtartalommal |
| --- | --- |

—

3 tömegszázalék (± 0,5 %) alumíniumtartalommal

0 %

2016.12.31.

ex 8108 90 50

75

Lap, lemez, szalag és fólia titánötvözetből

| — | legalább 0,3 tömegszázalék, de legfeljebb 0,7 tömegszázalék alumíniumtartalommal és |
| --- | --- |

—

legalább 0,3 tömegszázalék, de legfeljebb 0,7 tömegszázalék alumíniumtartalommal és

| — | legalább 0,25 tömegszázalék, de legfeljebb 0,6 tömegszázalék szilíciumtartalommal |
| --- | --- |

—

legalább 0,25 tömegszázalék, de legfeljebb 0,6 tömegszázalék szilíciumtartalommal

0 %

2016.12.31.

ex 8108 90 50

80

Lap, lemez, szalag és fólia hidegen hengerelt titánötvözetből

| — | legfeljebb 0,25 tömegszázalék vastartalommal |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,25 tömegszázalék vastartalommal

| — | legfeljebb 0,20 tömegszázalék oxigéntartalommal |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,20 tömegszázalék oxigéntartalommal

| — | legfeljebb 0,08 tömegszázalék széntartalommal |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,08 tömegszázalék széntartalommal

| — | legfeljebb 0,03 tömegszázalék nitrogéntartalommal és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,03 tömegszázalék nitrogéntartalommal és

| — | legfeljebb 0,013 tömegszázalék hidrogéntartalommal |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,013 tömegszázalék hidrogéntartalommal

0 %

2016.12.31.

ex 8108 90 90

20

Szemüvegkeret és -szerelék alkatrésze, beleértve a szemüvegkerethez és -szerelékhez használt csavarokat is, titánötvözetből

0 %

2016.12.31.

ex 9003 90 00

10

ex 8113 00 20

10

Cermettömb legalább 60 tömegszázalék alumíniumtartalommal és legalább 5 tömegszázalék bór-karbid-tartalommal

0 %

2016.12.31.

ex 8409 91 00

10

DIN EN 13835 szabványnak megfelel, kipufogócsonk, turbótöltő házzal vagy anélkül, négy beömlőnyílással, esztergált, mart, fúrt és/vagy egyéb módon megmunkált kipufogócsonk előállításához (1)

0 %

2016.12.31.

ex 8409 99 00

20

ex 8414 59 80

40

Keresztáramú ventilátor, amelynek:

0 %

2016.12.31.

ex 8414 90 00

60

| — | magassága legalább 575 mm (± 1,0 mm), de legfeljebb 850 mm (± 1,0 mm) |
| --- | --- |

—

magassága legalább 575 mm (± 1,0 mm), de legfeljebb 850 mm (± 1,0 mm)

| — | átmérője 95 mm (± 0,6 mm) vagy 102 mm (± 0,6 mm) |
| --- | --- |

—

átmérője 95 mm (± 0,6 mm) vagy 102 mm (± 0,6 mm)

| — | anyaga antisztatikus, antibakteriális és hőálló, 30 % üvegszállal megerősített, legalább 70 °C (± 5 °C) hőmérsékleti ellenállással rendelkező műanyag |
| --- | --- |

—

anyaga antisztatikus, antibakteriális és hőálló, 30 % üvegszállal megerősített, legalább 70 °C (± 5 °C) hőmérsékleti ellenállással rendelkező műanyag

szétválasztott rendszerű légkondicionáló berendezések beltéri egységének gyártásához (1)

ex 8501 31 00

60

Kommutátor nélküli, az óra járásával ellentétes irányban való forgásra képes (CCW) egyenáramú (DC) motor:

| — | legalább 264 V, de legfeljebb 391 V bemeneti feszültséggel |
| --- | --- |

—

legalább 264 V, de legfeljebb 391 V bemeneti feszültséggel

| — | legalább 81 mm (± 2,5 mm), de legfeljebb 150 mm (± 0,8 mm) külső átmérővel |
| --- | --- |

—

legalább 81 mm (± 2,5 mm), de legfeljebb 150 mm (± 0,8 mm) külső átmérővel

| — | legfeljebb 125 W kimenő teljesítménnyel |
| --- | --- |

—

legfeljebb 125 W kimenő teljesítménnyel

| — | E. vagy B. osztályú tekercsszigeteléssel |
| --- | --- |

—

E. vagy B. osztályú tekercsszigeteléssel

szétválasztott rendszerű légkondicionáló berendezések bel- vagy kültéri egységének gyártásához (1)

0 %

2016.12.31.

ex 8504 40 82

40

Hídkapcsolású kétutas egyenirányító áramkörrel és más, aktív és passzív komponensekkel felszerelt nyomtatott áramköri kártya

| — | két kimeneti csatlakozóval |
| --- | --- |

—

két kimeneti csatlakozóval

| — | két bemeneti csatlakozóval, amelyek egyidejűleg rendelkezésre állnak és használhatók |
| --- | --- |

—

két bemeneti csatlakozóval, amelyek egyidejűleg rendelkezésre állnak és használhatók

| — | erős fényű és tompított üzemmód közötti váltás funkcióval |
| --- | --- |

—

erős fényű és tompított üzemmód közötti váltás funkcióval

| — | erős fényű üzemmódban 40 V (+ 25 % – 15 %) vagy 42 V (+ 25 % – 15 %) bemeneti feszültséggel, tompított üzemmódban 30 V (± 4 V) bemeneti feszültséggel vagy |
| --- | --- |

—

erős fényű üzemmódban 40 V (+ 25 % – 15 %) vagy 42 V (+ 25 % – 15 %) bemeneti feszültséggel, tompított üzemmódban 30 V (± 4 V) bemeneti feszültséggel vagy

| — | erős fényű üzemmódban 230 V (+ 20 % – 15 %) bemeneti feszültséggel, tompított üzemmódban 160 V (± 15 %) bemeneti feszültséggel, vagy |
| --- | --- |

—

erős fényű üzemmódban 230 V (+ 20 % – 15 %) bemeneti feszültséggel, tompított üzemmódban 160 V (± 15 %) bemeneti feszültséggel, vagy

| — | erős fényű üzemmódban 120V (+ 15 % – 35 %) bemeneti feszültséggel, tompított üzemmódban 60 V (± 20 %) bemeneti feszültséggel |
| --- | --- |

—

erős fényű üzemmódban 120V (+ 15 % – 35 %) bemeneti feszültséggel, tompított üzemmódban 60 V (± 20 %) bemeneti feszültséggel

| — | névleges értékének 80 %-át 20 milliszekundumon belül elérő bemeneti áramerősséggel |
| --- | --- |

—

névleges értékének 80 %-át 20 milliszekundumon belül elérő bemeneti áramerősséggel

| — | a 42 V-os és 230 V-os változatnál legalább 45 Hz, de legfeljebb 65 Hz, a 120 V-os változatnál 45–70 Hz bemeneti frekvenciával |
| --- | --- |

—

a 42 V-os és 230 V-os változatnál legalább 45 Hz, de legfeljebb 65 Hz, a 120 V-os változatnál 45–70 Hz bemeneti frekvenciával

| — | a bemeneti áramerősség 250 %-át meg nem haladó maximális bekapcsolási túlárammal |
| --- | --- |

—

a bemeneti áramerősség 250 %-át meg nem haladó maximális bekapcsolási túlárammal

| — | legfeljebb 100 milliszekundum tartamú bekapcsolási túlárammal |
| --- | --- |

—

legfeljebb 100 milliszekundum tartamú bekapcsolási túlárammal

| — | a bemeneti áramerősség 50 %-ánál nem kisebb bemeneti áramerősség-hiánnyal |
| --- | --- |

—

a bemeneti áramerősség 50 %-ánál nem kisebb bemeneti áramerősség-hiánnyal

| — | legfeljebb 20 milliszekundum tartamú bekapcsolási áramerősség-hiánnyal |
| --- | --- |

—

legfeljebb 20 milliszekundum tartamú bekapcsolási áramerősség-hiánnyal

| — | előre beállítható kimeneti áramerősséggel |
| --- | --- |

—

előre beállítható kimeneti áramerősséggel

| — | névleges előre beállított értékének 90 %-át 50 milliszekundumon belül elérő kimeneti áramerősséggel |
| --- | --- |

—

névleges előre beállított értékének 90 %-át 50 milliszekundumon belül elérő kimeneti áramerősséggel

| — | a bemeneti feszültség megszüntetését követően a nulla értéket 30 milliszekundumon belül elérő kimeneti áramerősséggel |
| --- | --- |

—

a bemeneti feszültség megszüntetését követően a nulla értéket 30 milliszekundumon belül elérő kimeneti áramerősséggel

| — | a terhelés hiánya vagy túlterhelés esetén fellépő, meghatározott hibaállapottal (elhasználódást jelző funkció) |
| --- | --- |

—

a terhelés hiánya vagy túlterhelés esetén fellépő, meghatározott hibaállapottal (elhasználódást jelző funkció)

0 %

2012.12.31.

ex 8505 11 00

31

Állandó mágnes, mágneses remanenciája 455 mT (± 15 mT)

0 %

2013.12.31.

ex 8505 11 00

40

Neodímium-ferrit gyűrű legfeljebb 13 mm külső átmérővel, legfeljebb 9 mm belső átmérővel

0 %

2013.12.31.

ex 8507 60 00

65

Hengeres lítium-ion akkumulátorcella:

| — | 3,5 V és 3,8 V közötti egyenáramú (DC) feszültséggel |
| --- | --- |

—

3,5 V és 3,8 V közötti egyenáramú (DC) feszültséggel

| — | 300 mAh és 900 mAh közötti kapacitással és |
| --- | --- |

—

300 mAh és 900 mAh közötti kapacitással és

| — | 10,0 mm és 14,5 mm közötti átmérővel |
| --- | --- |

—

10,0 mm és 14,5 mm közötti átmérővel

0 %

2016.12.31.

ex 8507 60 00

75

Téglalap alakú lítium-ion akkumulátor:

| — | fémburkolattal |
| --- | --- |

—

fémburkolattal

| — | 173 mm (± 0,15 mm) hosszal |
| --- | --- |

—

173 mm (± 0,15 mm) hosszal

| — | 21 mm (± 0,1 mm) szélességgel |
| --- | --- |

—

21 mm (± 0,1 mm) szélességgel

| — | 91 mm (± 0,15 mm) magassággal |
| --- | --- |

—

91 mm (± 0,15 mm) magassággal

| — | 3,3 V névleges feszültséggel és |
| --- | --- |

—

3,3 V névleges feszültséggel és

| — | legalább 21 Ah névleges kapacitással |
| --- | --- |

—

legalább 21 Ah névleges kapacitással

0 %

2016.12.31.

ex 8529 90 92

50

Színes LCD kijelző panel a 8528 vtsz. alá tartozó LCD monitorokhoz:

| — | legalább 14,48 cm, de legfeljebb 31,24 cm képernyőátló-mérettel |
| --- | --- |

—

legalább 14,48 cm, de legfeljebb 31,24 cm képernyőátló-mérettel

| — | háttér-megvilágítással, mikroszabályozóval |
| --- | --- |

—

háttér-megvilágítással, mikroszabályozóval

| — | LVDS (Low-voltage differential signaling) interfésszel és CAN/áramellátó foglalattal ellátott CAN (Controller area network) szabályozóval vagy APIX (Automotive Pixel Link) interfésszel ellátott APIX szabályozóval |
| --- | --- |

—

LVDS (Low-voltage differential signaling) interfésszel és CAN/áramellátó foglalattal ellátott CAN (Controller area network) szabályozóval vagy APIX (Automotive Pixel Link) interfésszel ellátott APIX szabályozóval

| — | hátoldalán alumínium hőelvezetővel ellátott vagy ilyen hőelvezető nélküli házban |
| --- | --- |

—

hátoldalán alumínium hőelvezetővel ellátott vagy ilyen hőelvezető nélküli házban

| — | jelfeldolgozó modul nélkül |
| --- | --- |

—

jelfeldolgozó modul nélkül

a 87. árucsoportba tartozó járművek gyártásához (1)

0 %

2015.12.31.

ex 8708 80 99

10

Dugattyúrúd jármű felfüggesztési rendszerében alkalmazott lengéscsillapítóhoz:

| — | legszélesebb pontjában legalább 12,4 mm, de legfeljebb 28 mm átmérővel |
| --- | --- |

—

legszélesebb pontjában legalább 12,4 mm, de legfeljebb 28 mm átmérővel

| — | legalább 236,5 mm, de legfeljebb 563,5 mm hosszal |
| --- | --- |

—

legalább 236,5 mm, de legfeljebb 563,5 mm hosszal

0 %

2016.12.31.

ex 8803 30 00

50

Előformázott helikopter rotortengely:

| — | kör keresztmetszettel |
| --- | --- |

—

kör keresztmetszettel

| — | legalább 1 249,68 mm de legfeljebb 1 496,06 mm hosszal |
| --- | --- |

—

legalább 1 249,68 mm de legfeljebb 1 496,06 mm hosszal

| — | legalább 81,356 mm de legfeljebb 82,2198 mm külső átmérővel |
| --- | --- |

—

legalább 81,356 mm de legfeljebb 82,2198 mm külső átmérővel

| — | két végén kúposítva oly módon, hogy ott külső átmérője legalább 63,8683 mm, de legfeljebb 66,802 mm |
| --- | --- |

—

két végén kúposítva oly módon, hogy ott külső átmérője legalább 63,8683 mm, de legfeljebb 66,802 mm

| — | a MIL-H-6088, az AMS 2770 vagy az AMS 2772 szabványnak megfelelően hőkezelve |
| --- | --- |

—

a MIL-H-6088, az AMS 2770 vagy az AMS 2772 szabványnak megfelelően hőkezelve

0 %

2016.12.31.

ex 9001 10 90

30

Polimer optikai szál:

| — | polimetil-metakrilát maggal |
| --- | --- |

—

polimetil-metakrilát maggal

| — | fluorozott polimer burkolattal |
| --- | --- |

—

fluorozott polimer burkolattal

| — | legfeljebb 3,0 mm-es átmérővel és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 3,0 mm-es átmérővel és

| — | több mint 150 m-es hosszal |
| --- | --- |

—

több mint 150 m-es hosszal

polimer optikai kábelek gyártásához történő használatra

0 %

2016.12.31.

ex 9401 90 80

10

Kilincsműves tárcsa állítható támlájú gépjárműülés gyártásához

0 %

2015.12.31.

---

(1)  A vámok felfüggesztése a 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkének hatálya alá tartozik (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikk 2. pontjában említett termékek

| KN-kód | TARIC |
| --- | --- |
| 2009 41 92 | 70 |
| 2009 41 99 | 70 |
| 2009 89 79 | 92 |
| 2819 10 00 | |
| 2914 19 90 | 40 |
| 2914 39 00 | 20 |
| 2914 70 00 | 50 |
| 2918 30 00 | 50 |
| 2922 49 85 | 10 |
| 3206 11 00 | 20 |
| 3815 19 90 | 10 |
| 3815 12 00 | 20 |
| 3815 12 00 | 30 |
| 3904 40 00 | 91 |
| 3919 90 00 | 51 |
| 3920 10 28 | 91 |
| 3920 51 00 | 30 |
| 3920 91 00 | 93 |
| 8302 42 00 | 80 |
| 8505 19 90 | 31 |
| 8529 90 92 | 50 |
| 9401 90 80 | 10 |

KN-kód

TARIC

2009 41 92

70

2009 41 99

70

2009 89 79

92

2819 10 00

2914 19 90

40

2914 39 00

20

2914 70 00

50

2918 30 00

50

2922 49 85

10

3206 11 00

20

3815 19 90

10

3815 12 00

20

3815 12 00

30

3904 40 00

91

3919 90 00

51

3920 10 28

91

3920 51 00

30

3920 91 00

93

8302 42 00

80

8505 19 90

31

8529 90 92

50

9401 90 80

10

---

| 27.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/18

---

A BIZOTTSÁG 553/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 19.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | A Vámkódex-bizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(5)

A Vámkódex-bizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| 1. | 2. | 3. |
| Egy nem menetes acéláru, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, hatszögletű fejjel, 1 040 MPa húzóerővel, 160 mm-es hosszal, 32 mm-es fejmérettel és 16 mm-es szárvastagsággal.
  Bemutatását követően a termék további megmunkálása szükséges, hogy a 7318 vámtarifaszám alá tartozó készárunak minősüljön. | 7318 15 89 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 2. a) és 6. általános szabály, valamint a 7318, a 7318 15 és a 7318 15 89 KN-kód szövegezése határozza meg.
  Mivel a termék közvetlenül nem használható, körülbelül a készáru alakjával rendelkezik, továbbá csak a 7318 vámtarifaszám alá tartozó készáru elkészítésére használható, ezért, mint nyersdarab, a 2. a) általános értelmezési szabály értelmében félkész termék (lásd a 2. a) értelmezési szabály II. pontjához; és a 7318 vámtarifaszám A. rész, (5) bekezdéséhez tartozó HR Magyarázatot).
  Objektív tulajdonságai, úgymint alakja, hatszögletű feje és húzóereje miatt egy a 7318 15 89 KN-kód alatti félkész terméknek minősül.
  Következésképpen a terméket a 7318 15 89 KN-kód alá kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás (KN-kód)

Indokolás

1.

2.

3.

Egy nem menetes acéláru, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, hatszögletű fejjel, 1 040 MPa húzóerővel, 160 mm-es hosszal, 32 mm-es fejmérettel és 16 mm-es szárvastagsággal.

Bemutatását követően a termék további megmunkálása szükséges, hogy a 7318 vámtarifaszám alá tartozó készárunak minősüljön.

7318 15 89

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 2. a) és 6. általános szabály, valamint a 7318, a 7318 15 és a 7318 15 89 KN-kód szövegezése határozza meg.

Mivel a termék közvetlenül nem használható, körülbelül a készáru alakjával rendelkezik, továbbá csak a 7318 vámtarifaszám alá tartozó készáru elkészítésére használható, ezért, mint nyersdarab, a 2. a) általános értelmezési szabály értelmében félkész termék (lásd a 2. a) értelmezési szabály II. pontjához; és a 7318 vámtarifaszám A. rész, (5) bekezdéséhez tartozó HR Magyarázatot).

Objektív tulajdonságai, úgymint alakja, hatszögletű feje és húzóereje miatt egy a 7318 15 89 KN-kód alatti félkész terméknek minősül.

Következésképpen a terméket a 7318 15 89 KN-kód alá kell besorolni.

---

| 27.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/20

---

A BIZOTTSÁG 554/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 19.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Díszítő ág, amely művirágokból (mikulásvirág), levél- és gyümölcsutánzatból (tűlevelű ágak és bogyók) áll. Brokátszövetből, műanyagból és fémdrótból készül.
  A termék gyertyadekorációként szolgál. Gyertya és gyertyatartó nélkül kerül bemutatásra.

   (1) Lásd a képen. | 6702 90 00 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 6702 és a 6702 90 00 KN-kód szövege határozza meg.
  Az ág nem tekintendő a 9505 vtsz. szerinti ünnepi tárgynak, mivel nem kizárólag ünnepi tárgyként tervezik, gyártják és nem annak ismerik el. Nem tartalmaz semmilyen nyomatot, díszítést, jelet vagy feliratot, és ennek megfelelően használata nem köthető konkrét ünnephez (lásd a 9505 vtsz. KN-Magyarázatát is).
  Ebből adódóan ünnepi tárgyként a 9505 vtsz. alá történő besorolása kizárt.
  Következésképpen, mint más anyagból előállított művirág, levél- és gyümölcsutánzatból készült áruként a 6702 90 00 KN-kód alá kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Díszítő ág, amely művirágokból (mikulásvirág), levél- és gyümölcsutánzatból (tűlevelű ágak és bogyók) áll. Brokátszövetből, műanyagból és fémdrótból készül.

A termék gyertyadekorációként szolgál. Gyertya és gyertyatartó nélkül kerül bemutatásra.

(1) Lásd a képen.

6702 90 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 6702 és a 6702 90 00 KN-kód szövege határozza meg.

Az ág nem tekintendő a 9505 vtsz. szerinti ünnepi tárgynak, mivel nem kizárólag ünnepi tárgyként tervezik, gyártják és nem annak ismerik el. Nem tartalmaz semmilyen nyomatot, díszítést, jelet vagy feliratot, és ennek megfelelően használata nem köthető konkrét ünnephez (lásd a 9505 vtsz. KN-Magyarázatát is).

Ebből adódóan ünnepi tárgyként a 9505 vtsz. alá történő besorolása kizárt.

Következésképpen, mint más anyagból előállított művirág, levél- és gyümölcsutánzatból készült áruként a 6702 90 00 KN-kód alá kell besorolni.

Image

---

(1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 27.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/22

---

A BIZOTTSÁG 555/2012/EU RENDELETE

(2012. június 22.)

a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a külföldi közvetlentőke- befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet adatkövetelmények és fogalommeghatározások tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a külföldi közvetlentőke-befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló, 2005. január 12-i 184/2005/EK európai parlament és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A 184/2005/EK rendelet megállapítja a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a külföldi közvetlentőke-befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikák rendszeres elkészítésének általános kereteit. |
| --- | --- |

(1)

A 184/2005/EK rendelet megállapítja a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a külföldi közvetlentőke-befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikák rendszeres elkészítésének általános kereteit.

| (2) | A 184/2005/EK rendelet adatkövetelményeit és fogalommeghatározásait módosítani kell a közgazdasági és technikai változások figyelembe vétele és azon nemzetközi standardokkal való összhangjuk megteremtése érdekében, melyek a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a külföldi közvetlentőke-befektetésekkel kapcsolatos statisztikák összeállításának általános szabályait írják elő. |
| --- | --- |

(2)

A 184/2005/EK rendelet adatkövetelményeit és fogalommeghatározásait módosítani kell a közgazdasági és technikai változások figyelembe vétele és azon nemzetközi standardokkal való összhangjuk megteremtése érdekében, melyek a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a külföldi közvetlentőke-befektetésekkel kapcsolatos statisztikák összeállításának általános szabályait írják elő.

| (3) | Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban állnak a fizetésimérleg-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban állnak a fizetésimérleg-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

A 184/2005/EK rendelet mellékleteinek helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 5., 2005.2.8., 23. o.

1

---

MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

1.   Táblázat

Havi fizetési mérleg

Határidő:

Gyakoriság:

Első referenciaidőszak:

| | Követel | Tartozik | Egyenleg |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Folyó fizetési mérleg |
| Áruk | Geo 3 | Geo 3 | |
| Szolgáltatások | Geo 3 | Geo 3 | |
| Elsődleges jövedelmek |
| Munkavállalói jövedelem | Geo 3 | Geo 3 | |
| Befektetések jövedelme | | | |
| Közvetlentőke-befektetések | | | |
| Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem | Geo 3 | Geo 3 | |
| ebből újrabefektetett jövedelem rezidens szektoronként (1. ágazat) | Geo 2 (1) | Geo 2 (1) | |
| Adósság típusú instrumentumok | Geo 3 | Geo 3 | |
| Portfólióbefektetések | | | |
| Részesedések és befektetési jegyek | Geo 3 | Geo 1 | |
| Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | Geo 3 | Geo 1 | |
| Egyéb befektetések | Geo 3 | Geo 3 | |
| ebből: kamat | Geo 2 (1) | Geo 2 (1) | |
| Nemzetközi tartalékok | Geo 3 | Geo 3 | |
| ebből: kamat | Geo 2 (1) | Geo 2 (1) | |
| Egyéb elsődleges jövedelmek | Geo 3 | Geo 3 | |
| Másodlagos jövedelmek | Geo 3 | Geo 3 | |
| 2.   Tőkemérleg |
| Tőkemérleg | Geo 3 | Geo 3 | |
| | Pénzügyi eszközök nettó beszerzése | Nettó felmerült kötelezettségek | Nettó |
| 3.   Pénzügyi mérleg |
| Közvetlentőke-befektetések |
| Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem rezidens szektoronként (1. ágazat) | Geo 2 (1) | Geo 2 (1) | |
| Adósság típusú instrumentumok rezidens szektoronként (1. ágazat) | Geo 2 (1) | Geo 2 (1) | |
| Portfólióbefektetések |
| Részesedések és befektetési jegyek | | | |
| Rezidens szektoronként (1. ágazat) | Geo 2 (1) | Geo 1 (1) | |
| Kibocsátó szektoronként (1. ágazat) | Geo 2 (1) | | |
| Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | | | |
| Rövid lejáratú | | | |
| Rezidens szektoronként (1. ágazat) | Geo 2 (1) | Geo 1 (1) | |
| Kibocsátó szektoronként (1. ágazat) | Geo 2 (1) | | |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Rezidens szektoronként (1. ágazat) | Geo 2 (1) | Geo 1 (1) | |
| Kibocsátó szektoronként (1. ágazat) | Geo 2 (1) | | |
| Pénzügyi derivatívák (tartalékon kívül) és munkavállalói részvényopciók | | | Geo 2 (1) |
| Egyéb befektetések |
| Rezidens szektoronként (1. ágazat) | Geo 2 (1) | Geo 2 (1) | |
| ebből: készpénz és betét | Geo 2 (1) | Geo 2 (1) | |
| Nemzetközi tartalékok |
| Monetáris arany | | | |
| Tömbarany | Geo 1 (1) | | |
| Nem allokált aranyszámlák | Geo 1 (1) | | |
| Különleges lehívási jogok (SDR) | Geo 1 (1) | | |
| Tartalékpozíció a Nemzetközi Valutaalapnál (IMF) | Geo 1 (1) | | |
| Egyéb tartalékeszközök | | | |
| Készpénz és betét | | | |
| A monetáris hatóságokkal, az IMF-fel és a Nemzetközi Fizetések Bankjával (BIS) szembeni követelések | Geo 1 (1) | | |
| Egyéb gazdasági szereplőkkel (bankokkal) szembeni követelések | Geo 1 (1) | | |
| Értékpapírok | | | |
| Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 1 (1) | | |
| Hosszú lejáratú | Geo 1 (1) | | |
| Részesedések és befektetési jegyek | Geo 1 (1) | | |
| Pénzügyi derivatívák (nettó) | Geo 1 (1) | | |
| Egyéb követelések | Geo 1 (1) | | |

Követel

Tartozik

Egyenleg

1.   Folyó fizetési mérleg

Áruk

Geo 3

Geo 3

Szolgáltatások

Geo 3

Geo 3

Elsődleges jövedelmek

Munkavállalói jövedelem

Geo 3

Geo 3

Befektetések jövedelme

Közvetlentőke-befektetések

Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem

Geo 3

Geo 3

ebből újrabefektetett jövedelem rezidens szektoronként (1. ágazat)

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)

Adósság típusú instrumentumok

Geo 3

Geo 3

Portfólióbefektetések

Részesedések és befektetési jegyek

Geo 3

Geo 1

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Geo 3

Geo 1

Egyéb befektetések

Geo 3

Geo 3

ebből: kamat

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)

Nemzetközi tartalékok

Geo 3

Geo 3

ebből: kamat

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)

Egyéb elsődleges jövedelmek

Geo 3

Geo 3

Másodlagos jövedelmek

Geo 3

Geo 3

2.   Tőkemérleg

Tőkemérleg

Geo 3

Geo 3

Pénzügyi eszközök nettó beszerzése

Nettó felmerült kötelezettségek

Nettó

3.   Pénzügyi mérleg

Közvetlentőke-befektetések

Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem rezidens szektoronként (1. ágazat)

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)

Adósság típusú instrumentumok rezidens szektoronként (1. ágazat)

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)

Portfólióbefektetések

Részesedések és befektetési jegyek

Rezidens szektoronként (1. ágazat)

Geo 2 (1)

Geo 1 (1)

Kibocsátó szektoronként (1. ágazat)

Geo 2 (1)

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Rövid lejáratú

Rezidens szektoronként (1. ágazat)

Geo 2 (1)

Geo 1 (1)

Kibocsátó szektoronként (1. ágazat)

Geo 2 (1)

Hosszú lejáratú

Rezidens szektoronként (1. ágazat)

Geo 2 (1)

Geo 1 (1)

Kibocsátó szektoronként (1. ágazat)

Geo 2 (1)

Pénzügyi derivatívák (tartalékon kívül) és munkavállalói részvényopciók

Geo 2 (1)

Egyéb befektetések

Rezidens szektoronként (1. ágazat)

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)

ebből: készpénz és betét

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)

Nemzetközi tartalékok

Monetáris arany

Tömbarany

Geo 1 (1)

Nem allokált aranyszámlák

Geo 1 (1)

Különleges lehívási jogok (SDR)

Geo 1 (1)

Tartalékpozíció a Nemzetközi Valutaalapnál (IMF)

Geo 1 (1)

Egyéb tartalékeszközök

Készpénz és betét

A monetáris hatóságokkal, az IMF-fel és a Nemzetközi Fizetések Bankjával (BIS) szembeni követelések

Geo 1 (1)

Egyéb gazdasági szereplőkkel (bankokkal) szembeni követelések

Geo 1 (1)

Értékpapírok

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Rövid lejáratú

Geo 1 (1)

Hosszú lejáratú

Geo 1 (1)

Részesedések és befektetési jegyek

Geo 1 (1)

Pénzügyi derivatívák (nettó)

Geo 1 (1)

Egyéb követelések

Geo 1 (1)

2.   Táblázat

Negyedéves fizetési mérleg és nemzetközi befektetési pozíció

Gyakoriság:

Első referenciaidőszak:

Határidő:

| | Követel | Tartozik | Egyenleg |
| --- | --- | --- | --- |
| A.   Folyó fizetési mérleg |
| Áruk | Geo 4 | Geo 4 | |
| Általános termékforgalom a fizetési mérleg szerint | Geo 3 | Geo 3 | |
| Közvetítő kereskedelm nettó áruexportja | Geo 3 | | |
| Közvetítői kereskedelemben beszerzett áruk (negatív jóváírás) | Geo 3 | | |
| Közvetítői kereskedelemben eladott áruk | Geo 3 | | |
| Nem monetáris arany | Geo 3 | Geo 3 | |
| Átmenő forgalom árrése kvázitranzit-kereskedelem miatti kiigazítás | Geo 4 | Geo 4 | |
| Szolgáltatások | Geo 4 | Geo 4 | |
| Mások tulajdonában lévő fizikai inputokon végzett feldolgozási szolgáltatások | Geo 4 | Geo 4 | |
| Máshová nem sorolt karbantartási és javítási szolgáltatások | Geo 4 | Geo 4 | |
| Szállítás | Geo 4 | Geo 4 | |
| Idegenforgalom | Geo 4 | Geo 4 | |
| Építés-szerelési szolgáltatások | Geo 4 | Geo 4 | |
| Biztosítási és nyugdíjszolgáltatások | Geo 4 | Geo 4 | |
| Pénzügyi szolgáltatások | Geo 4 | Geo 4 | |
| Külön felszámított és más pénzügyi szolgáltatások | Geo 3 | Geo 3 | |
| Pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetetten mért díja (FISIM) | Geo 3 | Geo 3 | |
| Szellemi termék használatának máshova nem sorolt díja | Geo 4 | Geo 4 | |
| Távközlési, számítástechnikai és informatikai szolgáltatások | Geo 4 | Geo 4 | |
| Egyéb üzleti szolgáltatások | Geo 4 | Geo 4 | |
| Kutatási-fejlesztési szolgáltatások | Geo 3 | Geo 3 | |
| Szakmai és vezetési tanácsadási szolgáltatások | Geo 3 | Geo 3 | |
| Műszaki, kereskedelemhez kapcsolódó és más üzleti szolgáltatások | Geo 3 | Geo 3 | |
| Személyes, kulturális és szórakoztatási szolgáltatások | Geo 4 | Geo 4 | |
| Máshová nem sorolt kormányzati áruk és szolgáltatások | Geo 4 | Geo 4 | |
| Elsődleges jövedelmek |
| Munkavállalói jövedelem | Geo 4 | Geo 4 | |
| Befektetések jövedelme |
| A közvetlentőke-befektetések jövedelme |
| Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem | Geo 4 | Geo 4 | |
| Osztalékok és kvázi vállalatokból történő jövedelemkivonás | | | |
| Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban | Geo 3 | Geo 3 | |
| Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás) | Geo 3 | Geo 3 | |
| Társvállalatokban | Geo 3 | Geo 3 | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| Újrabefektetett jövedelem | Geo 4 | Geo 4 | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| Adósság típusú instrumentumok | Geo 4 | Geo 4 | |
| Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban | Geo 3 | Geo 3 | |
| Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás) | Geo 3 | Geo 3 | |
| Társvállalatokban | Geo 3 | Geo 3 | |
| ebből: Kamat | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| Portfólióbefektetések jövedelme |
| Részesedések és befektetési jegyek | Geo 4 | Geo 1 | |
| Részesedések | | | |
| Osztalékok | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 | Geo 1 (5) | |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | | |
| Befektetési jegyek | | | |
| Osztalékok | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 | Geo 1 (5) | |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | | |
| Újrabefektetett jövedelem | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 | Geo 1 (5) | |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | | |
| Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 4 | Geo 1 | |
| Kamat | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 | Geo 1 (5) | |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | | |
| Hosszú lejáratú | Geo 4 | Geo 1 | |
| Kamat | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 | Geo 1 (5) | |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | | |
| Egyéb befektetések jövedelme | Geo 4 | Geo 4 | |
| Kvázi vállalatokból történő jövedelemkivonás | Geo 3 | Geo 3 | |
| Kamat | Geo 3 | Geo 3 | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| ebből: különleges lehívási jogok (SDR) kamata | | Geo 1 | |
| ebből: kamat FISIM levonása előtt | Geo 3 | Geo 3 | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| Biztosítottak, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerekben résztvevők tulajdonosi jövedelmei | Geo 3 | Geo 3 | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| Nemzetközi tartalékok jövedelme | Geo 3 | | |
| ebből: Kamat | Geo 3 | | |
| Egyéb elsődleges jövedelmek | Geo 4 | Geo 4 | |
| Államháztartás | Geo 3 | Geo 3 | |
| Termelési és importadók | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Termékadók | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Egyéb termelési adók | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Támogatások | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Terméktámogatások | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Egyéb termelési támogatások | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Bérleti díjak | Geo 3 | Geo 3 | |
| Egyéb szektorok | Geo 3 | Geo 3 | |
| Termelési és importadók | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Termékadók | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Egyéb termelési adók | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Támogatások | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Terméktámogatások | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Egyéb termelési támogatások | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Bérleti díjak | Geo 3 | Geo 3 | |
| Másodlagos jövedelmek | Geo 4 | Geo 4 | |
| Államháztartás | Geo 3 | Geo 3 | |
| Jjövedelem-, vagyon- és egyéb adók | Geo 3 | Geo 3 | |
| Társadalombiztosítási járulékok | Geo 3 | Geo 3 | |
| Társadalmi juttatások | Geo 3 | Geo 3 | |
| Nemzetközi együttműködéshez kapcsolódó folyó transzferek (D74) | Geo 3 | Geo 3 | |
| ebből: uniós intézményekkel szemben (az EKB kivételével) | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Különféle folyó transzferek (D75) | Geo 3 | Geo 3 | |
| Az EU hozzáadottérték-adó- és GNI-alapú saját forrásai | Uniós intézmények | Uniós intézmények | |
| Egyéb szektor | Geo 3 | Geo 3 | |
| Jövedelem-, vagyon- és egyéb adók | Geo 3 | Geo 3 | |
| Társadalombiztosítási járulékok | Geo 3 | Geo 3 | |
| Társadalmi juttatások | Geo 3 | Geo 3 | |
| Nettó nemélet-biztosítási díjak | Geo 3 | Geo 3 | |
| Nemélet-biztosítási kártérítések | Geo 3 | Geo 3 | |
| Különféle folyó transzferek (D75) | Geo 3 | Geo 3 | |
| ebből: Személyi transzferek (rezidens és nem rezidens háztartások között) | Geo 3 | Geo 3 | |
| ebből: Munkavállalók hazautalásai | Geo 4 | Geo 4 | |
| Nyugdíjjogosultságok változása miatti korrekció | Geo 3 | Geo 3 | |
| B.   Tőkemérleg |
| Tőkemérleg | Geo 4 | Geo 4 | |
| Nem-termelt, nem-pénzügyi eszközök bruttó beszerzésének/eladásának egyenlege | Geo 3 | Geo 3 | |
| Tőketranszferek | Geo 3 | Geo 3 | |
| Államháztartás | Geo 3 | Geo 3 | |
| Tőkeadók | Geo 3 | Geo 3 | |
| Beruházási támogatások | Geo 3 | Geo 3 | |
| Egyéb tőketranszferek | Geo 3 | Geo 3 | |
| ebből: Adósságelengedés | Geo 3 | Geo 3 | |
| Egyéb szektorok | Geo 3 | Geo 3 | |
| Tőkeadók | Geo 3 | Geo 3 | |
| Beruházási támogatások | Geo 3 | Geo 3 | |
| Egyéb tőketranszferek | Geo 3 | Geo 3 | |
| ebből: Adósságelengedés | Geo 3 | Geo 3 | |

Követel

Tartozik

Egyenleg

A.   Folyó fizetési mérleg

Áruk

Geo 4

Geo 4

Általános termékforgalom a fizetési mérleg szerint

Geo 3

Geo 3

Közvetítő kereskedelm nettó áruexportja

Geo 3

Közvetítői kereskedelemben beszerzett áruk (negatív jóváírás)

Geo 3

Közvetítői kereskedelemben eladott áruk

Geo 3

Nem monetáris arany

Geo 3

Geo 3

Átmenő forgalom árrése kvázitranzit-kereskedelem miatti kiigazítás

Geo 4

Geo 4

Szolgáltatások

Geo 4

Geo 4

Mások tulajdonában lévő fizikai inputokon végzett feldolgozási szolgáltatások

Geo 4

Geo 4

Máshová nem sorolt karbantartási és javítási szolgáltatások

Geo 4

Geo 4

Szállítás

Geo 4

Geo 4

Idegenforgalom

Geo 4

Geo 4

Építés-szerelési szolgáltatások

Geo 4

Geo 4

Biztosítási és nyugdíjszolgáltatások

Geo 4

Geo 4

Pénzügyi szolgáltatások

Geo 4

Geo 4

Külön felszámított és más pénzügyi szolgáltatások

Geo 3

Geo 3

Pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetetten mért díja (FISIM)

Geo 3

Geo 3

Szellemi termék használatának máshova nem sorolt díja

Geo 4

Geo 4

Távközlési, számítástechnikai és informatikai szolgáltatások

Geo 4

Geo 4

Egyéb üzleti szolgáltatások

Geo 4

Geo 4

Kutatási-fejlesztési szolgáltatások

Geo 3

Geo 3

Szakmai és vezetési tanácsadási szolgáltatások

Geo 3

Geo 3

Műszaki, kereskedelemhez kapcsolódó és más üzleti szolgáltatások

Geo 3

Geo 3

Személyes, kulturális és szórakoztatási szolgáltatások

Geo 4

Geo 4

Máshová nem sorolt kormányzati áruk és szolgáltatások

Geo 4

Geo 4

Elsődleges jövedelmek

Munkavállalói jövedelem

Geo 4

Geo 4

Befektetések jövedelme

A közvetlentőke-befektetések jövedelme

Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem

Geo 4

Geo 4

Osztalékok és kvázi vállalatokból történő jövedelemkivonás

Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban

Geo 3

Geo 3

Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás)

Geo 3

Geo 3

Társvállalatokban

Geo 3

Geo 3

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Újrabefektetett jövedelem

Geo 4

Geo 4

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Adósság típusú instrumentumok

Geo 4

Geo 4

Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban

Geo 3

Geo 3

Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás)

Geo 3

Geo 3

Társvállalatokban

Geo 3

Geo 3

ebből: Kamat

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Portfólióbefektetések jövedelme

Részesedések és befektetési jegyek

Geo 4

Geo 1

Részesedések

Osztalékok

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3

Geo 1 (5)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Befektetési jegyek

Osztalékok

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3

Geo 1 (5)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Újrabefektetett jövedelem

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3

Geo 1 (5)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Rövid lejáratú

Geo 4

Geo 1

Kamat

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3

Geo 1 (5)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Hosszú lejáratú

Geo 4

Geo 1

Kamat

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3

Geo 1 (5)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Egyéb befektetések jövedelme

Geo 4

Geo 4

Kvázi vállalatokból történő jövedelemkivonás

Geo 3

Geo 3

Kamat

Geo 3

Geo 3

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

ebből: különleges lehívási jogok (SDR) kamata

Geo 1

ebből: kamat FISIM levonása előtt

Geo 3

Geo 3

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Biztosítottak, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerekben résztvevők tulajdonosi jövedelmei

Geo 3

Geo 3

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Nemzetközi tartalékok jövedelme

Geo 3

ebből: Kamat

Geo 3

Egyéb elsődleges jövedelmek

Geo 4

Geo 4

Államháztartás

Geo 3

Geo 3

Termelési és importadók

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Termékadók

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Egyéb termelési adók

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Támogatások

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Terméktámogatások

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Egyéb termelési támogatások

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Bérleti díjak

Geo 3

Geo 3

Egyéb szektorok

Geo 3

Geo 3

Termelési és importadók

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Termékadók

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Egyéb termelési adók

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Támogatások

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Terméktámogatások

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Egyéb termelési támogatások

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Bérleti díjak

Geo 3

Geo 3

Másodlagos jövedelmek

Geo 4

Geo 4

Államháztartás

Geo 3

Geo 3

Jjövedelem-, vagyon- és egyéb adók

Geo 3

Geo 3

Társadalombiztosítási járulékok

Geo 3

Geo 3

Társadalmi juttatások

Geo 3

Geo 3

Nemzetközi együttműködéshez kapcsolódó folyó transzferek (D74)

Geo 3

Geo 3

ebből: uniós intézményekkel szemben (az EKB kivételével)

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Különféle folyó transzferek (D75)

Geo 3

Geo 3

Az EU hozzáadottérték-adó- és GNI-alapú saját forrásai

Uniós intézmények

Uniós intézmények

Egyéb szektor

Geo 3

Geo 3

Jövedelem-, vagyon- és egyéb adók

Geo 3

Geo 3

Társadalombiztosítási járulékok

Geo 3

Geo 3

Társadalmi juttatások

Geo 3

Geo 3

Nettó nemélet-biztosítási díjak

Geo 3

Geo 3

Nemélet-biztosítási kártérítések

Geo 3

Geo 3

Különféle folyó transzferek (D75)

Geo 3

Geo 3

ebből: Személyi transzferek (rezidens és nem rezidens háztartások között)

Geo 3

Geo 3

ebből: Munkavállalók hazautalásai

Geo 4

Geo 4

Nyugdíjjogosultságok változása miatti korrekció

Geo 3

Geo 3

B.   Tőkemérleg

Tőkemérleg

Geo 4

Geo 4

Nem-termelt, nem-pénzügyi eszközök bruttó beszerzésének/eladásának egyenlege

Geo 3

Geo 3

Tőketranszferek

Geo 3

Geo 3

Államháztartás

Geo 3

Geo 3

Tőkeadók

Geo 3

Geo 3

Beruházási támogatások

Geo 3

Geo 3

Egyéb tőketranszferek

Geo 3

Geo 3

ebből: Adósságelengedés

Geo 3

Geo 3

Egyéb szektorok

Geo 3

Geo 3

Tőkeadók

Geo 3

Geo 3

Beruházási támogatások

Geo 3

Geo 3

Egyéb tőketranszferek

Geo 3

Geo 3

ebből: Adósságelengedés

Geo 3

Geo 3

| | Pénzügyi követelések növekedése | Pénzügyi tartozások növekedése | Nettó |
| --- | --- | --- | --- |
| C.   Pénzügyi mérleg |
| Pénzügyi mérleg | Geo 1 | Geo 1 | |
| Közvetlentőke-befektetések | Geo 4 | Geo 4 | |
| Részvény, egyéb részesedés és jövedelmek újrabefektetése | Geo 4 | Geo 4 | |
| Részvény és egyéb részesedés | | | |
| Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban | Geo 3 | Geo 3 | |
| Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás) | Geo 3 | Geo 3 | |
| Társvállalatokban | Geo 3 | Geo 3 | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| Tőzsdén jegyzett | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| Tőzsdén nem jegyzett | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| Egyéb (pl. ingatlan) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| Jövedelmek újrabefektetése | Geo 4 | Geo 4 | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| Adósság típusú instrumentumok | Geo 4 | Geo 4 | |
| Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban | Geo 3 | Geo 3 | |
| Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás) | Geo 3 | Geo 3 | |
| Társvállalatokban | Geo 3 | Geo 3 | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | |
| Portfólióbefektetés | Geo 4 | Geo 1 | |
| Részesedések és befektetési jegyek | Geo 4 | Geo 1 | |
| Részesedések | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 | Geo 1 (5) | |
| Tőzsdén jegyzett | Geo 2 (2) | Geo 1 (2) | |
| Tőzsdén nem jegyzett | Geo 2 (2) | Geo 1 (2) | |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | | | |
| Tőzsdén jegyzett | Geo 2 (2) | | |
| Tőzsdén nem jegyzett | Geo 2 (2) | | |
| Befektetési jegyek | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 | Geo 1 (5) | |
| ebből: Jövedelmek újrabefektetése | Geo 3 | Geo 1 (5) | |
| Kibocsátó ügyfélszektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | | |
| ebből: Jövedelmek újrabefektetése | Geo 2 (2) | | |
| Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 4 | Geo 1 | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 | Geo 1 (5) | |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | | |
| Hosszú lejáratú | Geo 4 | Geo 1 | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 | Geo 1 (5) | |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | | |
| Pénzügyi derivatívák (tartalékon kívül) és munkavállalói részvényopciók |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | | | Geo 3 |
| Egyéb befektetések | Geo 4 | Geo 4 | |
| Rezidens szektoronként (1. ágazat) | Geo 4 | Geo 4 | |
| Egyéb részesedések | Geo 3 | Geo 3 | |
| Készpénz és betét | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 3 | Geo 3 | |
| Hosszú lejáratú | Geo 3 | Geo 3 | |
| Hitelek | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 3, IMF | Geo 3, IMF | |
| Hosszú lejáratú | Geo 3, IMF | Geo 3, IMF | |
| Biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerek | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 | Geo 3 | |
| Kereskedelmi hitelek | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 3 | Geo 3 | |
| Hosszú lejáratú | Geo 3 | Geo 3 | |
| Egyéb követelések és tartozások | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 3 | Geo 3 | |
| Hosszú lejáratú | Geo 3 | Geo 3 | |
| SDR | | Geo 1 | |
| Nemzetközi tartalékok | Geo 3 | | |
| D.   Egyenlegező tételek |
| Áruk és szolgáltatások külkereskedelmi egyenlege | | | Geo 4 |
| Folyó fizetési mérleg egyenlege | | | Geo 1 |
| Nettó hitelnyújtás (+) /nettó hitelfelvétel (–) (a folyó fizetési mérleg és a tőkemérleg egyenlege) | | | Geo 1 |
| Nettó hitelnyújtás (+) /nettó hitelfelvétel (–) (a pénzügyi mérlegből) | | | Geo 1 |
| Tévedések és kihagyások egyenlege | | | Geo 1 |

Pénzügyi követelések növekedése

Pénzügyi tartozások növekedése

Nettó

C.   Pénzügyi mérleg

Pénzügyi mérleg

Geo 1

Geo 1

Közvetlentőke-befektetések

Geo 4

Geo 4

Részvény, egyéb részesedés és jövedelmek újrabefektetése

Geo 4

Geo 4

Részvény és egyéb részesedés

Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban

Geo 3

Geo 3

Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás)

Geo 3

Geo 3

Társvállalatokban

Geo 3

Geo 3

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Tőzsdén jegyzett

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Tőzsdén nem jegyzett

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Egyéb (pl. ingatlan)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Jövedelmek újrabefektetése

Geo 4

Geo 4

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Adósság típusú instrumentumok

Geo 4

Geo 4

Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban

Geo 3

Geo 3

Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás)

Geo 3

Geo 3

Társvállalatokban

Geo 3

Geo 3

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Portfólióbefektetés

Geo 4

Geo 1

Részesedések és befektetési jegyek

Geo 4

Geo 1

Részesedések

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3

Geo 1 (5)

Tőzsdén jegyzett

Geo 2 (2)

Geo 1 (2)

Tőzsdén nem jegyzett

Geo 2 (2)

Geo 1 (2)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Tőzsdén jegyzett

Geo 2 (2)

Tőzsdén nem jegyzett

Geo 2 (2)

Befektetési jegyek

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3

Geo 1 (5)

ebből: Jövedelmek újrabefektetése

Geo 3

Geo 1 (5)

Kibocsátó ügyfélszektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

ebből: Jövedelmek újrabefektetése

Geo 2 (2)

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Rövid lejáratú

Geo 4

Geo 1

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3

Geo 1 (5)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Hosszú lejáratú

Geo 4

Geo 1

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3

Geo 1 (5)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Pénzügyi derivatívák (tartalékon kívül) és munkavállalói részvényopciók

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3

Egyéb befektetések

Geo 4

Geo 4

Rezidens szektoronként (1. ágazat)

Geo 4

Geo 4

Egyéb részesedések

Geo 3

Geo 3

Készpénz és betét

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Rövid lejáratú

Geo 3

Geo 3

Hosszú lejáratú

Geo 3

Geo 3

Hitelek

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Rövid lejáratú

Geo 3, IMF

Geo 3, IMF

Hosszú lejáratú

Geo 3, IMF

Geo 3, IMF

Biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerek

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3

Geo 3

Kereskedelmi hitelek

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Rövid lejáratú

Geo 3

Geo 3

Hosszú lejáratú

Geo 3

Geo 3

Egyéb követelések és tartozások

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Rövid lejáratú

Geo 3

Geo 3

Hosszú lejáratú

Geo 3

Geo 3

SDR

Geo 1

Nemzetközi tartalékok

Geo 3

D.   Egyenlegező tételek

Áruk és szolgáltatások külkereskedelmi egyenlege

Geo 4

Folyó fizetési mérleg egyenlege

Geo 1

Nettó hitelnyújtás (+) /nettó hitelfelvétel (–) (a folyó fizetési mérleg és a tőkemérleg egyenlege)

Geo 1

Nettó hitelnyújtás (+) /nettó hitelfelvétel (–) (a pénzügyi mérlegből)

Geo 1

Tévedések és kihagyások egyenlege

Geo 1

| | Követelések | Tartozások |
| --- | --- | --- |
| | Állományok | Árfolyamváltozások miatti átértékelődések | Árváltozás miatti átértékelésődések | Állományok | Árfolyamváltozások miatti átértékelődések | Árváltozás miatti átértékelésődések |
| E.   Külfölddel szembeni befektetési pozíció |
| Pénzügyi mérleg | Geo 1 | | | Geo 1 | | |
| Közvetlentőke-befektetések | Geo 4 (4) | | | Geo 4 (4) | | |
| Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem | Geo 4 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 4 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) |
| Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | | |
| Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás) | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | | |
| Társvállalatokban | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | | |
| Tőzsdén jegyzett | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | | |
| Tőzsdén nem jegyzett | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | | |
| Egyéb (pl. ingatlan) | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | | |
| Adósság típusú instrumentumok | Geo 4 (4) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 4 (4) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) |
| Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | | |
| Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás) | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | | |
| Társvállalatokban | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | | |
| Portfólióbefektetések | Geo 4 (4) | | | Geo 1 | | |
| Részesedések és befektetési jegyek | Geo 4 (4) | | | Geo 1 | | |
| Részesedések | | | | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 (4) | | | Geo 1 (5) | | |
| Tőzsdén jegyzett | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 1 (2) | Geo 1 (2) | Geo 1 (2) |
| Tőzsdén nem jegyzett | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 1 (2) | Geo 1 (2) | Geo 1 (2) |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | | | | | | |
| Tőzsdén jegyzett | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | | | |
| Tőzsdén nem jegyzett | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | | | |
| Befektetési jegyek | | | | | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 1 (2) | Geo 1 (2) | Geo 1 (2) |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | | | |
| Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | | | | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 4 (4) | | | Geo 1 | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 (4) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 1 (5) | Geo 1 (2) | Geo 1 (2) |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | | | |
| Devizanem szerint: | | | | | | |
| Euro | Geo 2 (2) | | | Geo 1 (2) | | |
| US dollár | Geo 2 (2) | | | Geo 1 (2) | | |
| Egyéb devizák | Geo 2 (2) | | | Geo 1 (2) | | |
| Hosszú lejáratú | Geo 4 (4) | | | Geo 1 | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 (4) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 1 (5) | Geo 1 (2) | Geo 1 (2) |
| Legfeljebb egyéves hátralévő lejáratú | | | | Geo 1 (2) | | |
| Egy évnél hosszabb hátralévő lejáratú | | | | Geo 1 (2) | | |
| Kibocsátó szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | | | |
| Legfeljebb egyéves visszaváltással | Geo 2 (2) | | | | | |
| Egy évnél hosszabb visszaváltással | Geo 2 (2) | | | | | |
| Devizanem szerint | | | | | | |
| Euro | Geo 2 (2) | | | Geo 1 (2) | | |
| US dollár | Geo 2 (2) | | | Geo 1 (2) | | |
| Egyéb devizák | Geo 2 (2) | | | Geo 1 (2) | | |
| Pénzügyi derivatívák (tartalékon kívül) és munkavállalói részvényopciók | Geo 4 (4) | | | Geo 4 (4) | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 2 (2) | | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | | Geo 2 (2) |
| Egyéb befektetések | Geo 4 (4) | | | Geo 4 (4) | | |
| Rezidens szektoronként (1. ágazat) | Geo 4 (4) | | | Geo 4 (4) | | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) |
| Egyéb részesedések | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) |
| Készpénz és betét | Geo 4 (4) | Geo 2 (2) | | Geo 4 (4) | Geo 2 (2) | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | | | | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 3 (4) | | | Geo 3 (4) | | |
| Hosszú lejáratú | Geo 3 (4) | | | Geo 3 (4) | | |
| Hitelek | Geo 4 (4) | Geo 2 (2) | | Geo 4 (4) | Geo 2 (2) | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | | | | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 3 (4), IMF | | | Geo 3 (4), IMF | | |
| Hosszú lejáratú | Geo 3 (4), IMF | | | Geo 3 (4), IMF | | |
| Biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerek | | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) | | Geo 2 (2) | Geo 2 (2) |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | Geo 3 (4) | | | Geo 3 (4) | | |
| Kereskedelmi hitelek | Geo 4 (4) | Geo 2 (2) | | Geo 4 (4) | Geo 2 (2) | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | | | | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 3 (4) | | | Geo 3 (4) | | |
| Hosszú lejáratú | Geo 3 (4) | | | Geo 3 (4) | | |
| Egyéb követelések és tartozások | | Geo 2 (2) | | | Geo 2 (2) | |
| Rezidens szektoronként (2. ágazat) | | | | | | |
| Rövid lejáratú | Geo 3 (4) | | | Geo 3 (4) | | |
| Hosszú lejáratú | Geo 3 (4) | | | Geo 3 (4) | | |
| SDR | | | | Geo 1 | Geo 1 (2) | |

Követelések

Tartozások

Állományok

Árfolyamváltozások miatti átértékelődések

Árváltozás miatti átértékelésődések

Állományok

Árfolyamváltozások miatti átértékelődések

Árváltozás miatti átértékelésődések

E.   Külfölddel szembeni befektetési pozíció

Pénzügyi mérleg

Geo 1

Geo 1

Közvetlentőke-befektetések

Geo 4 (4)

Geo 4 (4)

Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem

Geo 4 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 4 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Társvállalatokban

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Tőzsdén jegyzett

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Tőzsdén nem jegyzett

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Egyéb (pl. ingatlan)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Adósság típusú instrumentumok

Geo 4 (4)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 4 (4)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatokban

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Közvetlentőke-befektetőkben (kereszttulajdonlás)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Társvállalatokban

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Portfólióbefektetések

Geo 4 (4)

Geo 1

Részesedések és befektetési jegyek

Geo 4 (4)

Geo 1

Részesedések

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3 (4)

Geo 1 (5)

Tőzsdén jegyzett

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 1 (2)

Geo 1 (2)

Geo 1 (2)

Tőzsdén nem jegyzett

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 1 (2)

Geo 1 (2)

Geo 1 (2)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Tőzsdén jegyzett

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Tőzsdén nem jegyzett

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Befektetési jegyek

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 1 (2)

Geo 1 (2)

Geo 1 (2)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Rövid lejáratú

Geo 4 (4)

Geo 1

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3 (4)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 1 (5)

Geo 1 (2)

Geo 1 (2)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Devizanem szerint:

Euro

Geo 2 (2)

Geo 1 (2)

US dollár

Geo 2 (2)

Geo 1 (2)

Egyéb devizák

Geo 2 (2)

Geo 1 (2)

Hosszú lejáratú

Geo 4 (4)

Geo 1

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3 (4)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 1 (5)

Geo 1 (2)

Geo 1 (2)

Legfeljebb egyéves hátralévő lejáratú

Geo 1 (2)

Egy évnél hosszabb hátralévő lejáratú

Geo 1 (2)

Kibocsátó szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Legfeljebb egyéves visszaváltással

Geo 2 (2)

Egy évnél hosszabb visszaváltással

Geo 2 (2)

Devizanem szerint

Euro

Geo 2 (2)

Geo 1 (2)

US dollár

Geo 2 (2)

Geo 1 (2)

Egyéb devizák

Geo 2 (2)

Geo 1 (2)

Pénzügyi derivatívák (tartalékon kívül) és munkavállalói részvényopciók

Geo 4 (4)

Geo 4 (4)

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Egyéb befektetések

Geo 4 (4)

Geo 4 (4)

Rezidens szektoronként (1. ágazat)

Geo 4 (4)

Geo 4 (4)

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Egyéb részesedések

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Készpénz és betét

Geo 4 (4)

Geo 2 (2)

Geo 4 (4)

Geo 2 (2)

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Rövid lejáratú

Geo 3 (4)

Geo 3 (4)

Hosszú lejáratú

Geo 3 (4)

Geo 3 (4)

Hitelek

Geo 4 (4)

Geo 2 (2)

Geo 4 (4)

Geo 2 (2)

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Rövid lejáratú

Geo 3 (4), IMF

Geo 3 (4), IMF

Hosszú lejáratú

Geo 3 (4), IMF

Geo 3 (4), IMF

Biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerek

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Geo 3 (4)

Geo 3 (4)

Kereskedelmi hitelek

Geo 4 (4)

Geo 2 (2)

Geo 4 (4)

Geo 2 (2)

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Rövid lejáratú

Geo 3 (4)

Geo 3 (4)

Hosszú lejáratú

Geo 3 (4)

Geo 3 (4)

Egyéb követelések és tartozások

Geo 2 (2)

Geo 2 (2)

Rezidens szektoronként (2. ágazat)

Rövid lejáratú

Geo 3 (4)

Geo 3 (4)

Hosszú lejáratú

Geo 3 (4)

Geo 3 (4)

SDR

Geo 1

Geo 1 (2)

3.   Táblázat

A szolgáltatások nemzetközi kereskedelme

Határidő:

Gyakoriság:

Első referencia-időszak:

| | Bevétel | Kiadás | Egyenleg |
| --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalók díjazása | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Személyi transzferek | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Munkavállalók pénzátutalásai | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| SZOLGÁLTATÁSOK | Geo 6 | Geo 6 | Geo 6 |
| Mások tulajdonában lévő fizikai inputokon végzett feldolgozási szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Máshová nem sorolt karbantartási és javítási szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Szállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Tengeri szállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Tengeri személyszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Tengeri áruszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Légi szállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Légi személyszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Légi áruszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb szállítási módozatok | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Személyszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Áruszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Az egyéb szállítási módok szerinti kibővített osztályozás |
| Űrszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Vasúti szállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Vasúti személyszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Vasúti árurszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Közúti szállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Közúti személyszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Közúti áruszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Belvízi szállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Belvízi személyszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Belvízi áruszállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Csővezetéken történő szállítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Villamosenergia-átvitel | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb kiegészítő és járulékos szállítási szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Postai és futárszolgálat | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Idegenforgalom |
| Üzleti idegenforgalom | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Áruk és szolgáltatások határ menti ingázók, szezonális és más rövidtávú munkaviszonyban állók általi beszerzése | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb üzleti idegenforgalom | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Magán idegenforgalom | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egészséggel kapcsolatos kiadások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Tanulmányokkal kapcsolatos kiadások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb magán idegenforgalom | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Építés-szerelési szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Külföldön teljesített építés-szerelési szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Belföldön teljesített építés-szerelési szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Biztosítási és nyugdíjszolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Közvetlen biztosítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Életbiztosítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Szállítmánybiztosítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb közvetlen biztosítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Viszontbiztosítás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Biztosítási tevékenységhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Nyugdíjbiztosítási és szabványosított garanciaszolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Nyugdíjbiztosításhoz kaplcsolódó szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Szabványosított garanciaszolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Pénzügyi szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Külön felszámított és más pénzügyi szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| A Pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetetten mért díja (FISIM) | Geo 3 | Geo 3 | Geo 3 |
| Szellemi termék használatának máshova nem sorolt díja | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Távközlési, számítástechnikai és informatikai szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Távközlés | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Számítástechnikai szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Információszolgáltatás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Hírügynökségi szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb információszolgáltatás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb üzleti szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Kutatási-fejlesztési szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| A meglévő ismeretanyag bővítésére szolgáló, módszeresen végzett munka | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyedi és nem egyedi K+F szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| K+F-ből származó tulajdonjogok eladása | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Szakmai és vezetési tanácsadási szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Jogi, könyvelési, vezetési tanácsadás és PR-szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Jogi szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Számviteli, könyvvizsgálati, könyvelési és adószakértői szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Üzletiviteli, vezetési tanácsadás és PR-szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Hirdetés, piackutatás és közvélemény-kutatás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Műszaki, kereskedelemhez kapcsolódó és más üzleti szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Építészeti, mérnöki, tudományos és egyéb műszaki szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Építészeti szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Mérnöki szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Tudományos és egyéb műszaki szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Hulladékkezelés és szennyeződésmentesítés, mezőgazdasági és bányászati szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| ebből: Hulladékkezelés és szennyeződésmentesítés, | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Operatív lízing | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Kereskedelemhez kapcsolódó szolgáltatás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb, máshová nem sorolt üzleti szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Személyes, kulturális és szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Audiovizuális és kapcsolódó szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb személyes, kulturális és szórakoztatási szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egészségügyi szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Oktatási szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Kulturális örökséggel és szabadidős tevékenységgel kapcsolatos szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb személyi szolgáltatás | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Máshová nem sorolt kormányzati áruk és szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Követségek és konzulátusok | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Katonai egységek és ügynökségek | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Egyéb kormányzati áruk és szolgáltatások | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |

Bevétel

Kiadás

Egyenleg

Munkavállalók díjazása

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Személyi transzferek

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Munkavállalók pénzátutalásai

Geo 5

Geo 5

Geo 5

SZOLGÁLTATÁSOK

Geo 6

Geo 6

Geo 6

Mások tulajdonában lévő fizikai inputokon végzett feldolgozási szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Máshová nem sorolt karbantartási és javítási szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Szállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Tengeri szállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Tengeri személyszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Tengeri áruszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Légi szállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Légi személyszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Légi áruszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb szállítási módozatok

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Személyszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Áruszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Az egyéb szállítási módok szerinti kibővített osztályozás

Űrszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Vasúti szállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Vasúti személyszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Vasúti árurszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Közúti szállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Közúti személyszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Közúti áruszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Belvízi szállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Belvízi személyszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Belvízi áruszállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Csővezetéken történő szállítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Villamosenergia-átvitel

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb kiegészítő és járulékos szállítási szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Postai és futárszolgálat

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Idegenforgalom

Üzleti idegenforgalom

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Áruk és szolgáltatások határ menti ingázók, szezonális és más rövidtávú munkaviszonyban állók általi beszerzése

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb üzleti idegenforgalom

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Magán idegenforgalom

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egészséggel kapcsolatos kiadások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Tanulmányokkal kapcsolatos kiadások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb magán idegenforgalom

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Építés-szerelési szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Külföldön teljesített építés-szerelési szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Belföldön teljesített építés-szerelési szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Biztosítási és nyugdíjszolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Közvetlen biztosítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Életbiztosítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Szállítmánybiztosítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb közvetlen biztosítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Viszontbiztosítás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Biztosítási tevékenységhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Nyugdíjbiztosítási és szabványosított garanciaszolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Nyugdíjbiztosításhoz kaplcsolódó szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Szabványosított garanciaszolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Pénzügyi szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Külön felszámított és más pénzügyi szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

A Pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetetten mért díja (FISIM)

Geo 3

Geo 3

Geo 3

Szellemi termék használatának máshova nem sorolt díja

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Távközlési, számítástechnikai és informatikai szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Távközlés

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Számítástechnikai szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Információszolgáltatás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Hírügynökségi szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb információszolgáltatás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb üzleti szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Kutatási-fejlesztési szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

A meglévő ismeretanyag bővítésére szolgáló, módszeresen végzett munka

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyedi és nem egyedi K+F szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

K+F-ből származó tulajdonjogok eladása

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Szakmai és vezetési tanácsadási szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Jogi, könyvelési, vezetési tanácsadás és PR-szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Jogi szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Számviteli, könyvvizsgálati, könyvelési és adószakértői szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Üzletiviteli, vezetési tanácsadás és PR-szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Hirdetés, piackutatás és közvélemény-kutatás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Műszaki, kereskedelemhez kapcsolódó és más üzleti szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Építészeti, mérnöki, tudományos és egyéb műszaki szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Építészeti szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Mérnöki szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Tudományos és egyéb műszaki szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Hulladékkezelés és szennyeződésmentesítés, mezőgazdasági és bányászati szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

ebből: Hulladékkezelés és szennyeződésmentesítés,

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Operatív lízing

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Kereskedelemhez kapcsolódó szolgáltatás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb, máshová nem sorolt üzleti szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Személyes, kulturális és szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Audiovizuális és kapcsolódó szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb személyes, kulturális és szórakoztatási szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egészségügyi szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Oktatási szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Kulturális örökséggel és szabadidős tevékenységgel kapcsolatos szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb személyi szolgáltatás

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Máshová nem sorolt kormányzati áruk és szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Követségek és konzulátusok

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Katonai egységek és ügynökségek

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Egyéb kormányzati áruk és szolgáltatások

Geo 5

Geo 5

Geo 5

4.   Táblázat

Külföldi közvetlentőke- befektetés tranzakciók (a jövedelmeket is beleértve)

4.1. táblázat   Közvetlentőke-befektetések tranzakciói

Határidő

Gyakoriság

Első referencia-időszak

| | Nettó | Pénzügyi eszközök nettó beszerzése | Nettó felmerült kötelezettségek |
| --- | --- | --- | --- |
| VALAMENNYI REZIDENS EGYSÉG (speciális célú vállalatokkal együtt) |
| Közvetlentőke-befektetések külföldön – tranzakciók | Geo 6 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény és egyéb részesedések | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény és egyéb részesedések - társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény és egyéb részesedések - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Újrabefektetett jövedelmek | Geo 5 | Geo 5 | |
| Adósság típusú instrumentumok | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok - társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Közvetlentőke-befektetések Magyarországon – tranzakciók | Geo 6 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény és egyéb részesedések | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény és egyéb részesedések - társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény és egyéb részesedések - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem-rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| ebből: A végső befektető más euroövezeti országban rezidens | Geo 5 | | |
| A végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| A végső befektető az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| Újrabefektetett jövedelem | Geo 5 | | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok - társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| ebből: A végső befektető más euroövezeti országban rezidens | Geo 5 | | |
| A végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| A végső befektető az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| REZIDENS SPECIÁLIS CÉLÚ VÁLLALATOK |
| Közvetlentőke-befektetések külföldön tranzakciók
   (6) | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Közvetlentőke-befektetések Magyarországon tranzakciók
   (6) | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |

Nettó

Pénzügyi eszközök nettó beszerzése

Nettó felmerült kötelezettségek

VALAMENNYI REZIDENS EGYSÉG (speciális célú vállalatokkal együtt)

Közvetlentőke-befektetések külföldön – tranzakciók

Geo 6

Geo 5

Geo 5

Részvény és egyéb részesedések

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Részvény és egyéb részesedések - társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Részvény és egyéb részesedések - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Újrabefektetett jövedelmek

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok - társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Közvetlentőke-befektetések Magyarországon – tranzakciók

Geo 6

Geo 5

Geo 5

Részvény és egyéb részesedések

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Részvény és egyéb részesedések - társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Részvény és egyéb részesedések - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem-rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

ebből: A végső befektető más euroövezeti országban rezidens

Geo 5

A végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

A végső befektető az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

Újrabefektetett jövedelem

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok - társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

ebből: A végső befektető más euroövezeti országban rezidens

Geo 5

A végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

A végső befektető az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

REZIDENS SPECIÁLIS CÉLÚ VÁLLALATOK

Közvetlentőke-befektetések külföldön tranzakciók
   (6)

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Közvetlentőke-befektetések Magyarországon tranzakciók
   (6)

Geo 5

Geo 5

Geo 5

4.2. táblázat   Közvetlentőke-befektetések jövedelme

Határidő:

Gyakoriság:

Első referenciaidőszak:

| | Egyenleg | Követel | Tartozik |
| --- | --- | --- | --- |
| VALAMENNYI REZIDENS EGYSÉG (speciális célú vállalatokkal együtt) |
| Közvetlentőke -befektetések – jövedelme külföldön | Geo 6 | Geo 5 | Geo 5 |
| Osztalék | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Osztalékok - társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Osztalékok – azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Újrabefektetett jövedelem | Geo 5 | Geo 5 | |
| Adósság típusú instrumentumok | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok – azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Közvetlentőke-befektetések jövedelme Magyarországon | Geo 6 | Geo 5 | Geo 5 |
| Osztalék | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Osztalékok - társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Osztalékok - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem-rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| ebből: a végső befektető más euroövezeti országban rezidens | Geo 5 | | |
| a végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| a végső befektető az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| Újrabefektetett jövedelem | Geo 5 | | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok - társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok – azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem-rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| ebből: a végső befektető más euroövezeti országban rezidens | Geo 5 | | |
| a végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| a végső befektető az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| REZIDENS SPECIÁLIS CÉLÚ VÁLLALATOK |
| Külföldi közvetlentőke-befektetések jövedelme
   (7) | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Közvetlentőke-befektetések jövedelme Magyarországon
   (7) | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |

Egyenleg

Követel

Tartozik

VALAMENNYI REZIDENS EGYSÉG (speciális célú vállalatokkal együtt)

Közvetlentőke -befektetések – jövedelme külföldön

Geo 6

Geo 5

Geo 5

Osztalék

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Osztalékok - társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Osztalékok – azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Újrabefektetett jövedelem

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok – azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Közvetlentőke-befektetések jövedelme Magyarországon

Geo 6

Geo 5

Geo 5

Osztalék

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Osztalékok - társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Osztalékok - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem-rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

ebből: a végső befektető más euroövezeti országban rezidens

Geo 5

a végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

a végső befektető az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

Újrabefektetett jövedelem

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok - társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok – azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem-rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

ebből: a végső befektető más euroövezeti országban rezidens

Geo 5

a végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

a végső befektető az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

REZIDENS SPECIÁLIS CÉLÚ VÁLLALATOK

Külföldi közvetlentőke-befektetések jövedelme
   (7)

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Közvetlentőke-befektetések jövedelme Magyarországon
   (7)

Geo 5

Geo 5

Geo 5

4.3. táblázat –   Tevékenység szerinti és földrajzi megoszlás

Határidő:

Gyakoriság:

Első referenciaidőszak:

| | Adattípus | Földrajzi megoszlás | Gazdasági tevékenység szerinti megoszlás
  NACE REV2 |
| --- | --- | --- | --- |
| VALAMENNYI REZIDENS EGYSÉG (speciális célú vállalatokkal együtt) |
| Közvetlentőke-befektetések külföldön | Nettó | Geo 5 | 1. szint |
| Geo 4 | 2. szint |
| Közvetlentőke-befektetések Magyarországon | Nettó | Geo 5 | 1. szint |
| Geo 4 | 2. szint |
| Közvetlentőke-befektetések jövedelme | Követel, tartozik, egyenleg | Geo 5 | 1. szint |
| Geo 4 | 2. szint |
| REZIDENS SPECIÁLIS CÉLÚ VÁLLALATOK |
| Közvetlentőke-befektetések külföldön
   (8) | Nettó | Geo 5 | 1. szint |
| Közvetlentőke-befektetések Magyarországon
   (8) | Nettó | Geo 5 | 1. szint |
| A közvetlentőke-befektetések jövedelme
   (8) | Követel, tartozik, egyenleg | Geo 5 | 1. szint |

Adattípus

Földrajzi megoszlás

Gazdasági tevékenység szerinti megoszlás

NACE REV2

VALAMENNYI REZIDENS EGYSÉG (speciális célú vállalatokkal együtt)

Közvetlentőke-befektetések külföldön

Nettó

Geo 5

1. szint

Geo 4

2. szint

Közvetlentőke-befektetések Magyarországon

Nettó

Geo 5

1. szint

Geo 4

2. szint

Közvetlentőke-befektetések jövedelme

Követel, tartozik, egyenleg

Geo 5

1. szint

Geo 4

2. szint

REZIDENS SPECIÁLIS CÉLÚ VÁLLALATOK

Közvetlentőke-befektetések külföldön
   (8)

Nettó

Geo 5

1. szint

Közvetlentőke-befektetések Magyarországon
   (8)

Nettó

Geo 5

1. szint

A közvetlentőke-befektetések jövedelme
   (8)

Követel, tartozik, egyenleg

Geo 5

1. szint

5.   Táblázat

Külföldi közvetlentőke-befektetések, állományok

5.1 táblázat   Közvetlentőke-befektetések, állományok

Határidő:

Gyakoriság:

Első referenciaidőszak:

| | Nettó | Eszközök | Források |
| --- | --- | --- | --- |
| VALAMENNYI REZIDENS EGYSÉG (speciális célú vállalatokkal együtt) |
| Közvetlentőke-befektetések külföldön | Geo 6 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem külföldön | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem - társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem –azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok - társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok – azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Közvetlentőke-befektetések Magyarországon | Geo 6 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem – társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem-rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| ebből: a végső befektető más euroövezeti országban rezidens | Geo 5 | | |
| a végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| a végső befektető az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| Adósság típusú instrumentumok | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok - társvállalatok nélkül | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Adósság típusú instrumentumok – azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem-rezidens | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| ebből: a végső befektető más euroövezeti országban rezidens | Geo 5 | | |
| a végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| a végső befektető az euroövezeten kívül rezidens | Geo 5 | | |
| REZIDENS SPECIÁLIS CÉLÚ VÁLLALATOK |
| Külföldi közvetlentőke-befektetések külföldön | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |
| Közvetlentőke-befektetések Magyarországon | Geo 5 | Geo 5 | Geo 5 |

Nettó

Eszközök

Források

VALAMENNYI REZIDENS EGYSÉG (speciális célú vállalatokkal együtt)

Közvetlentőke-befektetések külföldön

Geo 6

Geo 5

Geo 5

Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem külföldön

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem - társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem –azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok - társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok – azon társvállalatok között, ahol a végső befektető rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Közvetlentőke-befektetések Magyarországon

Geo 6

Geo 5

Geo 5

Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem – társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Részvény, egyéb részesedés és újrabefektetett jövedelem - azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem-rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

ebből: a végső befektető más euroövezeti országban rezidens

Geo 5

a végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

a végső befektető az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok - társvállalatok nélkül

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Adósság típusú instrumentumok – azon társvállalatok között, ahol a végső befektető nem-rezidens

Geo 5

Geo 5

Geo 5

ebből: a végső befektető más euroövezeti országban rezidens

Geo 5

a végső befektető az EU-ban, de az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

a végső befektető az euroövezeten kívül rezidens

Geo 5

REZIDENS SPECIÁLIS CÉLÚ VÁLLALATOK

Külföldi közvetlentőke-befektetések külföldön

Geo 5

Geo 5

Geo 5

Közvetlentőke-befektetések Magyarországon

Geo 5

Geo 5

Geo 5

5.2. táblázat:   Közvetlentőke-befektetés állományok: Tevékenység szerinti és földrajzi megoszlás

Határidő:

Gyakoriság:

Első referenciaidőszak:

| | Adattípus | Földrajzi megoszlás | Tevékenység szerinti bontás a NACE REV2 szerint |
| --- | --- | --- | --- |
| VALAMENNYI REZIDENS EGYSÉG (speciális célú vállalatokkal) |
| Külföldi közvetlentőke-befektetések külföldön | Nettó pozíciók | Geo 5 | 1. szint |
| Geo 4 | 2. szint |
| Közvetlentőke-befektetések Magyarországon | Nettó eszközök | Geo 5 | 1. szint |
| Geo 4 | 2. szint |
| REZIDENS SPECIÁLIS CÉLÚ VÁLLALATOK |
| Külföldi közvetlentőke-befektetések külföldön | Nettó pozíciók | Geo 5 | 1. szint |
| Közvetlentőke-befektetések Magyarországon | Nettó pozíciók | Geo 5 | 1. szint |

Adattípus

Földrajzi megoszlás

Tevékenység szerinti bontás a NACE REV2 szerint

VALAMENNYI REZIDENS EGYSÉG (speciális célú vállalatokkal)

Külföldi közvetlentőke-befektetések külföldön

Nettó pozíciók

Geo 5

1. szint

Geo 4

2. szint

Közvetlentőke-befektetések Magyarországon

Nettó eszközök

Geo 5

1. szint

Geo 4

2. szint

REZIDENS SPECIÁLIS CÉLÚ VÁLLALATOK

Külföldi közvetlentőke-befektetések külföldön

Nettó pozíciók

Geo 5

1. szint

Közvetlentőke-befektetések Magyarországon

Nettó pozíciók

Geo 5

1. szint

6.   Táblázat

A földrajzi megoszlás szintjei

| GEO 1 | GEO 2 | GEO 3 |
| --- | --- | --- |
| KÜLFÖLD | KÜLFÖLD | KÜLFÖLD |
| | Euroövezeten belül | UNIÓN BELÜL |
| | Euroövezeten kívül | UNIÓN KÍVÜL |
| | | Euroövezeten belül |
| | | Euroövezeten kívül |

GEO 1

GEO 2

GEO 3

KÜLFÖLD

KÜLFÖLD

KÜLFÖLD

Euroövezeten belül

UNIÓN BELÜL

Euroövezeten kívül

UNIÓN KÍVÜL

Euroövezeten belül

Euroövezeten kívül

| GEO 4 | GEO 5 | GEO 6 |
| --- | --- | --- |
| KÜLFÖLD | KÜLFÖLD | KÜLFÖLD |
| | EURÓPA | EURÓPA |
| Euroövezeten kívüli uniós tagállamok (9) | Belgium | Belgium |
| | Bulgária | Bulgária |
| | Cseh Köztársaság | Cseh Köztársaság |
| | Dánia | Dánia |
| | Németország | Németország |
| | Észtország | Észtország |
| | Írország | Írország |
| | Görögország | Görögország |
| | Spanyolország | Spanyolország |
| | Franciaország | Franciaország |
| | Olaszország | Olaszország |
| | Ciprus | Ciprus |
| | Lettország | Lettország |
| | Litvánia | Litvánia |
| | Luxemburg | Luxemburg |
| | Magyarország | Magyarország |
| | Málta | Málta |
| | Hollandia | Hollandia |
| | Ausztria | Ausztria |
| | Lengyelország | Lengyelország |
| | Portugália | Portugália |
| | Románia | Románia |
| | Szlovénia | Szlovénia |
| | Szlovákia | Szlovákia |
| | Finnország | Finnország |
| | Svédország | Svédország |
| | Egyesült Királyság | Egyesült Királyság |
| | Izland | Izland |
| | Liechtenstein | Liechtenstein |
| | Norvégia | Norvégia |
| Svájc | Svájc | Svájc |
| | EGYÉB EURÓPAI ORSZÁGOK | EGYÉB EURÓPAI ORSZÁGOK |
| | | Albánia |
| | | Andorra |
| | | Belarusz |
| | | Bosznia és Hercegovina |
| | Horvátország | Horvátország |
| | | Feröer-szigetek |
| | | Gibraltár |
| | | Guernsey |
| | | Apostoli Szentszék |
| | | Man-sziget |
| | | Jersey |
| | | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |
| | | Moldova |
| | | Montenegró |
| Oroszország | Oroszország | Oroszország |
| | | Szerbia |
| | | San Marino |
| | Törökország | Törökország |
| | | Ukrajna |
| | AFRIKA | AFRIKA |
| | ÉSZAK-AFRIKA | ÉSZAK-AFRIKA |
| | | Algéria |
| | Egyiptom | Egyiptom |
| | | Líbia |
| | Marokkó | Marokkó |
| | | Tunézia |
| | EGYÉB AFRIKAI ORSZÁGOK | EGYÉB AFRIKAI ORSZÁGOK |
| | | Angola |
| | | Benin |
| | | Botswana |
| | | Brit Indiai-óceáni Terület |
| | | Burkina Faso |
| | | Burundi |
| | | Kamerun |
| | | Zöld-foki szigetek |
| | | Közép-afrikai Köztársaság |
| | | Csád |
| | | Comore-szigetek |
| | | Kongó |
| | | Elefántcsontpart |
| | | Kongói Demokratikus Köztársaság |
| | | Djibouti |
| | | Egyenlítői Guinea |
| | | Eritrea |
| | | Etiópia |
| | | Gabon |
| | | Gambia |
| | | Ghána |
| | | Guinea |
| | | Guinea-Bissau |
| | | Kenya |
| | | Lesotho |
| | | Libéria |
| | | Madagaszkár |
| | | Malawi |
| | | Mali |
| | | Mauritánia |
| | | Mauritius |
| | | Mozambik |
| | | Namíbia |
| | | Niger |
| | Nigéria | Nigéria |
| | Dél-Afrika | Dél-Afrika |
| | | Ruanda |
| | | Szent Ilona, Ascension-sziget és Tristan da Cunha |
| | | Sao Tomé és Príncipe |
| | | Szenegál |
| | | Seychelle-szigetek |
| | | Sierra Leone |
| | | Szomália |
| | | Szudán |
| | | Szudán |
| | | Szváziföld |
| | | Tanzánia |
| | | Togo |
| | | Uganda |
| | | Zambia |
| | | Zimbabwe |
| | AMERIKA | AMERIKA |
| | ÉSZAK-AMERIKAI ORSZÁGOK | ÉSZAK-AMERIKAI ORSZÁGOK |
| Kanada | Kanada | Kanada |
| | | Grönland |
| Amerikai Egyesült Államok | Amerikai Egyesült Államok | Amerikai Egyesült Államok |
| | KÖZÉP-AMERIKAI ORSZÁGOK | KÖZÉP-AMERIKAI ORSZÁGOK |
| | | Anguilla |
| | | Antigua és Barbuda |
| | | Aruba |
| | | Bahama-szigetek |
| | | Barbados |
| | | Belize |
| | | Bermuda |
| | | Bonaire, St. Eustatius és Saba |
| | | Brit Virgin-szigetek |
| | | Kajmán-szigetek |
| | | Costa Rica |
| | | Kuba |
| | | Curaçao |
| | | Dominika |
| | | Dominikai Köztársaság |
| | | Salvador |
| | | Grenada |
| | | Guatemala |
| | | Haiti |
| | | Honduras |
| | | Jamaica |
| | Mexikó | Mexikó |
| | | Montserrat |
| | | Nikaragua |
| | | Panama |
| | | Saint Kitts és Nevis |
| | | Saint Lucia |
| | | St. Maarten |
| | | Saint Vincent és Grenadine-szigetek |
| | | Trinidad és Tobago |
| | | Turks- és Caicos-szigetek |
| | | Amerikai Virgin-szigetek |
| | DÉL-AMERIKAI ORSZÁGOK | DÉL-AMERIKAI ORSZÁGOK |
| | Argentína | Argentína |
| | | Bolívia |
| Brazília | Brazília | Brazília |
| | Chile | Chile |
| | | Kolumbia |
| | | Equador |
| | | Falkland-szigetek |
| | | Guyana |
| | | Paraguay |
| | | Peru |
| | | Suriname |
| | Uruguay | Uruguay |
| | Venezuela | Venezuela |
| | ÁZSIA | ÁZSIA |
| | KÖZEL- ÉS KÖZÉP-KELETI ORSZÁGOK | KÖZEL- ÉS KÖZÉP-KELETI ORSZÁGOK |
| | PERZSA ÖBÖL MENTI ORSZÁGOK | PERZSA ÖBÖL MENTI ORSZÁGOK |
| | | Bahrein |
| | | Irak |
| | | Kuvait |
| | | Omán |
| | | Qatar |
| | | Szaúd-Arábia |
| | | Egyesült Arab Emírségek |
| | | Jemen |
| | EGYÉB KÖZEL- ÉS KÖZÉP-KELETI ORSZÁGOK | EGYÉB KÖZEL- ÉS KÖZÉP-KELETI ORSZÁGOK |
| | | Örményország |
| | | Azerbajdzsán |
| | | Grúzia |
| | | Izrael |
| | | Jordánia |
| | | Libanon |
| | | Palesztin terület |
| | | Szíria |
| | EGYÉB ÁZSIAI ORSZÁGOK | EGYÉB ÁZSIAI ORSZÁGOK |
| | | Afganisztán |
| | | Banglades |
| | | Bhután |
| | | Brunei Darussalam Állam |
| | | Burma (Mianmar) |
| | | Kambodzsa |
| Kína | Kína | Kína |
| Hong Kong | Hong Kong | Hong Kong |
| India | India | India |
| | Indonézia | Indonézia |
| | | Irán |
| Japán | Japán | Japán |
| | | Kazahsztán |
| | | Kirgizisztán |
| | | Laosz |
| | | Makaó |
| | Malajzia | Malajzia |
| | | Maldív-szigetek |
| | | Mongólia |
| | | Nepál |
| | | Észak-Korea |
| | | Pakisztán |
| | Fülöp-szigetek | Fülöp-szigetek |
| | Szingapúr | Szingapúr |
| | Dél-Korea | Dél-Korea |
| | | Sri Lanka |
| | Tajvan | Tajvan |
| | | Tadzsikisztán |
| | Thaiföld | Thaiföld |
| | | Kelet-Timor |
| | | Türkmenisztán |
| | | Üzbegisztán |
| | | Vietnam |
| | ÓCEÁNIA ÉS SARKVIDÉKEK | ÓCEÁNIA ÉS SARKVIDÉKEK |
| | | Amerikai-Szamoa |
| | | Guam |
| | | Az Amerikai Egyesült Államok Külső Szigetei |
| | Ausztrália | Ausztrália |
| | | Kókusz-szigetek |
| | | Karácsony-szigetek |
| | | Heard-sziget és McDonald-szigetek |
| | | Norfolk-sziget |
| | | Fidzsi-szigetek |
| | | Francia Polinézia |
| | | Kiribati |
| | | Marshall-szigetek |
| | | Mikronézia |
| | | Nauru |
| | | Új-Kaledónia |
| | Új-Zéland | Új-Zéland |
| | | Cook-szigetek |
| | | Niue |
| | | Tokelau-szigetek |
| | | Északi Mariana-szigetek |
| | | Palau |
| | | Pápua Új-Guinea |
| | | Pitcairn-szigetek |
| | | Antarktisz |
| | | Bouvet-sziget |
| | | Dél-Georgia és a Déli-Sandwich-szigetek |
| | | Francia Déli és Antarktiszi Területek |
| | | Salamon-szigetek |
| | | Tonga |
| | | Tuvalu |
| | | Vanuatu |
| | | Szamoa |
| | | Wallis és Futuna |
| UNIÓN BELÜL | UNIÓN BELÜL | UNIÓN BELÜL |
| UNIÓN KÍVÜL | UNIÓN KÍVÜL | UNIÓN KÍVÜL |
| Euroövezeten belül | Euroövezeten belül | Euroövezeten belül |
| Euroövezeten kívül | Euroövezeten kívül | Euroövezeten kívül |
| Uniós intézmények (az EKB kivételével) | Uniós intézmények (az EKB kivételével) | Uniós intézmények (az EKB kivételével) |
| Európai Beruházási Bank | Európai Beruházási Bank | Európai Beruházási Bank |
| | Európai Központi Bank (EKB) | Európai Központi Bank (EKB) |
| | UNIÓN BELÜLI, NEM BESOROLT | UNIÓN BELÜLI, NEM BESOROLT |
| | UNIÓN KÍVÜLI, NEM BESOROLT | UNIÓN KÍVÜLI, NEM BESOROLT |
| Off-shore pénzügyi központok | Off-shore pénzügyi központok | Off-shore pénzügyi központok |
| Nemzetközi szervezetek (az uniós intézmények kivételével) | Nemzetközi szervezetek (az uniós intézmények kivételével) | Nemzetközi szervezetek (az uniós intézmények kivételével) |
| Nemzetközi Valutaalap (IMF) | Nemzetközi Valutaalap (IMF) | Nemzetközi Valutaalap (IMF) |

GEO 4

GEO 5

GEO 6

KÜLFÖLD

KÜLFÖLD

KÜLFÖLD

EURÓPA

EURÓPA

Euroövezeten kívüli uniós tagállamok (9)

Belgium

Belgium

Bulgária

Bulgária

Cseh Köztársaság

Cseh Köztársaság

Dánia

Dánia

Németország

Németország

Észtország

Észtország

Írország

Írország

Görögország

Görögország

Spanyolország

Spanyolország

Franciaország

Franciaország

Olaszország

Olaszország

Ciprus

Ciprus

Lettország

Lettország

Litvánia

Litvánia

Luxemburg

Luxemburg

Magyarország

Magyarország

Málta

Málta

Hollandia

Hollandia

Ausztria

Ausztria

Lengyelország

Lengyelország

Portugália

Portugália

Románia

Románia

Szlovénia

Szlovénia

Szlovákia

Szlovákia

Finnország

Finnország

Svédország

Svédország

Egyesült Királyság

Egyesült Királyság

Izland

Izland

Liechtenstein

Liechtenstein

Norvégia

Norvégia

Svájc

Svájc

Svájc

EGYÉB EURÓPAI ORSZÁGOK

EGYÉB EURÓPAI ORSZÁGOK

Albánia

Andorra

Belarusz

Bosznia és Hercegovina

Horvátország

Horvátország

Feröer-szigetek

Gibraltár

Guernsey

Apostoli Szentszék

Man-sziget

Jersey

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Moldova

Montenegró

Oroszország

Oroszország

Oroszország

Szerbia

San Marino

Törökország

Törökország

Ukrajna

AFRIKA

AFRIKA

ÉSZAK-AFRIKA

ÉSZAK-AFRIKA

Algéria

Egyiptom

Egyiptom

Líbia

Marokkó

Marokkó

Tunézia

EGYÉB AFRIKAI ORSZÁGOK

EGYÉB AFRIKAI ORSZÁGOK

Angola

Benin

Botswana

Brit Indiai-óceáni Terület

Burkina Faso

Burundi

Kamerun

Zöld-foki szigetek

Közép-afrikai Köztársaság

Csád

Comore-szigetek

Kongó

Elefántcsontpart

Kongói Demokratikus Köztársaság

Djibouti

Egyenlítői Guinea

Eritrea

Etiópia

Gabon

Gambia

Ghána

Guinea

Guinea-Bissau

Kenya

Lesotho

Libéria

Madagaszkár

Malawi

Mali

Mauritánia

Mauritius

Mozambik

Namíbia

Niger

Nigéria

Nigéria

Dél-Afrika

Dél-Afrika

Ruanda

Szent Ilona, Ascension-sziget és Tristan da Cunha

Sao Tomé és Príncipe

Szenegál

Seychelle-szigetek

Sierra Leone

Szomália

Szudán

Szudán

Szváziföld

Tanzánia

Togo

Uganda

Zambia

Zimbabwe

AMERIKA

AMERIKA

ÉSZAK-AMERIKAI ORSZÁGOK

ÉSZAK-AMERIKAI ORSZÁGOK

Kanada

Kanada

Kanada

Grönland

Amerikai Egyesült Államok

Amerikai Egyesült Államok

Amerikai Egyesült Államok

KÖZÉP-AMERIKAI ORSZÁGOK

KÖZÉP-AMERIKAI ORSZÁGOK

Anguilla

Antigua és Barbuda

Aruba

Bahama-szigetek

Barbados

Belize

Bermuda

Bonaire, St. Eustatius és Saba

Brit Virgin-szigetek

Kajmán-szigetek

Costa Rica

Kuba

Curaçao

Dominika

Dominikai Köztársaság

Salvador

Grenada

Guatemala

Haiti

Honduras

Jamaica

Mexikó

Mexikó

Montserrat

Nikaragua

Panama

Saint Kitts és Nevis

Saint Lucia

St. Maarten

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

Trinidad és Tobago

Turks- és Caicos-szigetek

Amerikai Virgin-szigetek

DÉL-AMERIKAI ORSZÁGOK

DÉL-AMERIKAI ORSZÁGOK

Argentína

Argentína

Bolívia

Brazília

Brazília

Brazília

Chile

Chile

Kolumbia

Equador

Falkland-szigetek

Guyana

Paraguay

Peru

Suriname

Uruguay

Uruguay

Venezuela

Venezuela

ÁZSIA

ÁZSIA

KÖZEL- ÉS KÖZÉP-KELETI ORSZÁGOK

KÖZEL- ÉS KÖZÉP-KELETI ORSZÁGOK

PERZSA ÖBÖL MENTI ORSZÁGOK

PERZSA ÖBÖL MENTI ORSZÁGOK

Bahrein

Irak

Kuvait

Omán

Qatar

Szaúd-Arábia

Egyesült Arab Emírségek

Jemen

EGYÉB KÖZEL- ÉS KÖZÉP-KELETI ORSZÁGOK

EGYÉB KÖZEL- ÉS KÖZÉP-KELETI ORSZÁGOK

Örményország

Azerbajdzsán

Grúzia

Izrael

Jordánia

Libanon

Palesztin terület

Szíria

EGYÉB ÁZSIAI ORSZÁGOK

EGYÉB ÁZSIAI ORSZÁGOK

Afganisztán

Banglades

Bhután

Brunei Darussalam Állam

Burma (Mianmar)

Kambodzsa

Kína

Kína

Kína

Hong Kong

Hong Kong

Hong Kong

India

India

India

Indonézia

Indonézia

Irán

Japán

Japán

Japán

Kazahsztán

Kirgizisztán

Laosz

Makaó

Malajzia

Malajzia

Maldív-szigetek

Mongólia

Nepál

Észak-Korea

Pakisztán

Fülöp-szigetek

Fülöp-szigetek

Szingapúr

Szingapúr

Dél-Korea

Dél-Korea

Sri Lanka

Tajvan

Tajvan

Tadzsikisztán

Thaiföld

Thaiföld

Kelet-Timor

Türkmenisztán

Üzbegisztán

Vietnam

ÓCEÁNIA ÉS SARKVIDÉKEK

ÓCEÁNIA ÉS SARKVIDÉKEK

Amerikai-Szamoa

Guam

Az Amerikai Egyesült Államok Külső Szigetei

Ausztrália

Ausztrália

Kókusz-szigetek

Karácsony-szigetek

Heard-sziget és McDonald-szigetek

Norfolk-sziget

Fidzsi-szigetek

Francia Polinézia

Kiribati

Marshall-szigetek

Mikronézia

Nauru

Új-Kaledónia

Új-Zéland

Új-Zéland

Cook-szigetek

Niue

Tokelau-szigetek

Északi Mariana-szigetek

Palau

Pápua Új-Guinea

Pitcairn-szigetek

Antarktisz

Bouvet-sziget

Dél-Georgia és a Déli-Sandwich-szigetek

Francia Déli és Antarktiszi Területek

Salamon-szigetek

Tonga

Tuvalu

Vanuatu

Szamoa

Wallis és Futuna

UNIÓN BELÜL

UNIÓN BELÜL

UNIÓN BELÜL

UNIÓN KÍVÜL

UNIÓN KÍVÜL

UNIÓN KÍVÜL

Euroövezeten belül

Euroövezeten belül

Euroövezeten belül

Euroövezeten kívül

Euroövezeten kívül

Euroövezeten kívül

Uniós intézmények (az EKB kivételével)

Uniós intézmények (az EKB kivételével)

Uniós intézmények (az EKB kivételével)

Európai Beruházási Bank

Európai Beruházási Bank

Európai Beruházási Bank

Európai Központi Bank (EKB)

Európai Központi Bank (EKB)

UNIÓN BELÜLI, NEM BESOROLT

UNIÓN BELÜLI, NEM BESOROLT

UNIÓN KÍVÜLI, NEM BESOROLT

UNIÓN KÍVÜLI, NEM BESOROLT

Off-shore pénzügyi központok

Off-shore pénzügyi központok

Off-shore pénzügyi központok

Nemzetközi szervezetek (az uniós intézmények kivételével)

Nemzetközi szervezetek (az uniós intézmények kivételével)

Nemzetközi szervezetek (az uniós intézmények kivételével)

Nemzetközi Valutaalap (IMF)

Nemzetközi Valutaalap (IMF)

Nemzetközi Valutaalap (IMF)

7.   Táblázat

Intézményi szektor szerinti megoszlás

| 1. ágazat | 2. ágazat |
| --- | --- |
| Központi bank (S.121) | Központi bank (S.121) |
| Egyéb monetáris-pénzügyi intézmények (eMPI-k) | Egyéb monetáris-pénzügyi intézmények (eMPI-k) |
| Hitelintézetek (S.122) | Hitelintézetek (S.122) |
| Pénzpiaci alapok (S.123) | Pénzpiaci alapok (S.123) |
| Államháztartás (S.13) | Államháztartás (S.13) |
| Egyéb szektorok | Egyéb szektorok |
| | Nem monetáris pénzügyi intézmények (S.124+S.125+S.126+S.127+S.128+S.129) |
| | Nem pénzügyi vállalatok és háztartások és a háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.11+S.14+S.15) |

1. ágazat

2. ágazat

Központi bank (S.121)

Központi bank (S.121)

Egyéb monetáris-pénzügyi intézmények (eMPI-k)

Egyéb monetáris-pénzügyi intézmények (eMPI-k)

Hitelintézetek (S.122)

Hitelintézetek (S.122)

Pénzpiaci alapok (S.123)

Pénzpiaci alapok (S.123)

Államháztartás (S.13)

Államháztartás (S.13)

Egyéb szektorok

Egyéb szektorok

Nem monetáris pénzügyi intézmények (S.124+S.125+S.126+S.127+S.128+S.129)

Nem pénzügyi vállalatok és háztartások és a háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.11+S.14+S.15)

8.   Táblázat

Gazdasági tevékenység szerinti megoszlás

| 1. szint | 2. szint | NACE 2. felülv. |
| --- | --- | --- |
| | MEZŐGAZDASÁG, ERDÉSZET, HALÁSZAT | A ágazat |
| BÁNYÁSZAT, KŐFEJTÉS | BÁNYÁSZAT, KŐFEJTÉS | B ágazat |
| | Kőolaj- és földgázkitermelés és bányászati szolgáltatás | 06., 09. szakágazat |
| FELDOLGOZÓIPAR | FELDOLGOZÓIPAR | C ágazat |
| | Élelmiszer, ital és dohánytermék gyártása | 10., 11., 12. szakágazat |
| | ÖSSZESEN textil- és faipari tevékenységek | 13., 14., 16., 17., 18. szakágazat |
| | Textil és ruházati termékek gyártása | 13., 14. szakágazat |
| | Fa- és papírtermékek gyártása, nyomdai és sokszorosítási tevékenységek | 16., 17., 18. szakágazat |
| Kőolaj, vegyi anyagok és vegyipari termékek, gumi- és műanyagtermékek gyártása | ÖSSZESEN kőolaj, vegyi anyagok és vegyipari termékek, gumi- és műanyagtermékek gyártása | 19., 20., 21., 22. szakágazat |
| | Kokszgyártás és kőolaj-feldolgozás | 19. szakágazat |
| | Vegyi anyag, és -termékek gyártása | 20. szakágazat |
| | Gumi- és műanyag termékek gyártása | 22. szakágazat |
| Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása | ÖSSZESEN fém- és gépipari termékek gyártása | 24., 25., 26., 28. szakágazat |
| | Fémalapanyag és fémfeldolgozási termék gyártása | 24., 25. szakágazat |
| | Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása | 26. szakágazat |
| | Gép- és gépi berendezés gyártása | 28. szakágazat |
| Járművek, egyéb közlekedési berendezések gyártása | ÖSSZESEN közúti és egyéb jármű gyártása | 29., 30. szakágazat |
| | Közúti jármű gyártása | 29. szakágazat |
| | Egyéb jármű gyártása | 30. szakágazat |
| | ÖSSZESEN egyéb feldolgozóipari tevékenység | 15., 23., 27., 31., 32., 33. szakágazat |
| VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS ÉS LÉGKONDICIONÁLÁS | VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS ÉS LÉGKONDICIONÁLÁS | D ágazat |
| VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE ÉS KEZELÉSE; HULLADÉKGAZDÁLKODÁS ÉS SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS | VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE ÉS KEZELÉSE; HULLADÉKGAZDÁLKODÁS ÉS SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS | E ágazat |
| | Víztermelés, -kezelés és -ellátás | 36. szakágazat |
| | Szennyvíz gyűjtése és kezelése; hulladékgazdálkodás és szennyeződésmentesítés | 37., 38., 39. szakágazat |
| ÉPÍTŐIPAR | ÉPÍTŐIPAR | F. ágazat |
| SZOLGÁLTATÁSOK ÖSSZESEN | SZOLGÁLTATÁSOK ÖSSZESEN | G, H, I, J, K, L, M, N O, P, Q, R, S, T, U ágazat |
| KERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰJAVÍTÁS | KERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰJAVÍTÁS | G ágazat |
| | Gépjármű- és motorkerékpár kereskedelme, javítása | 45. szakágazat |
| | Nagykereskedelem, kivéve: gépjármű és motorkerékpár | 46. szakágazat |
| | Kiskereskedelem (kivéve: gépjármű és motorkerékpár) | 47. szakágazat |
| SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS | SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS | H. ágazat |
| | ÖSSZESEN szállítás és raktározás | 49., 50., 51., 52. szakágazat |
| | Szárazföldi; csővezetékes szállítás | 49. szakágazat |
| | Vízi szállítás | 50. szakágazat |
| | Légi szállítás | 51. szakágazat |
| | Raktározás és szállítást kiegészítő tevékenység | 52. szakágazat |
| | Postai és futárpostai tevékenység | 53. szakágazat |
| SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS ÉS VENDÉGLÁTÁS | SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS ÉS VENDÉGLÁTÁS | I ágazat |
| INFORMÁCIÓ ÉS KOMMUNIKÁCIÓ | INFORMÁCIÓ ÉS KOMMUNIKÁCIÓ | J ágazat |
| | Film, videó és televízióműsor gyártása, egyéb műsorszolgáltatás | 59., 60. szakágazat |
| | Távközlés | 61. szakágazat |
| | Egyéb információs és kommunikációs tevékenységek | 58., 62., 63. szakágazat |
| PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG | PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG | K ágazat |
| | Pénzügyi közvetítés, kivéve a biztosítást és a nyugdíjalapokat | 64. szakágazat |
| | Vagyonkezelés tevékenysége | 64,2 csoport |
| | Biztosítás, viszontbiztosítás, nyugdíjalapok, kivéve a kötelező társadalombiztosítást | 65. szakágazat |
| | Egyéb pénzügyi tevékenység | 66. szakágazat |
| | INGATLANÜGYLETEK | L ágazat |
| SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG | SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG | M ágazat |
| | Jogi, számviteli, adószakértői tevékenység | 69. szakágazat |
| | Jogi tevékenység | 69,1 csoport |
| | Számviteli, könyvelési és könyvvizsgálati tevékenységek, adószakértői tanácsadás | 69,2 csoport |
| | Üzletvezetés; vezetői tanácsadás | 70. szakágazat |
| | Üzletvezetés | 70,1 csoport |
| | Üzletviteli tanácsadás | 70,2 csoport |
| | Építészmérnöki és mérnöki tevékenység; műszaki vizsgálat és elemzés | 71. szakágazat |
| Tudományos kutatás és fejlesztés | Tudományos kutatás,-fejlesztés | 72. szakágazat |
| | Reklám és piackutatás | 73. szakágazat |
| | Reklám | 73,1 csoport |
| | Piackutatás és közvélemény-kutatás | 73,2 csoport |
| | Egyéb szakmai, tudományos és műszaki tevékenység; állat-egészségügyi ellátás | 74., 75. szakágazat |
| | ADMINISZTRATÍV ÉS SZOLGÁLTATÁST TÁMOGATÓ TEVÉKENYSÉG | N ágazat |
| | Kölcsönzés és operatív lízing | 77. szakágazat |
| | Egyéb adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység | 78., 79., 80., 81., 82. szakágazat |
| | OKTATÁS | P ágazat |
| | HUMÁN-EGÉSZSÉGÜGYI ÉS SZOCIÁLIS ELLÁTÁS | Q ágazat |
| MŰVÉSZET, SZÓRAKOZTATÁS ÉS SZABADIDŐ | MŰVÉSZET, SZÓRAKOZTATÁS ÉS SZABADIDŐ | R ágazat |
| | Alkotó-, művészeti- és szórakoztató tevékenység | 90. szakágazat |
| | Könyvtári, levéltári, múzeumi és egyéb kulturális tevékenység | 91. szakágazat |
| | Sport- és egyéb szabadidős tevékenységek; szerencsejáték és fogadás | 92., 93. szakágazat |
| | EGYÉB SZOLGÁLTATÁS | S ágazat |
| | Érdekképviselet | 94. szakágazat |
| | Számítógép, személyi és háztartási cikk javítása, egyéb személyi szolgáltatás | 95., 96. szakágazat |
| | Nem azonosított | |
| | Magánszemélyek befektetései, ingatlanvétele és -eladása | |
| TEVÉKENYSÉGEK ÖSSZESEN | TEVÉKENYSÉGEK ÖSSZESEN | |

1. szint

2. szint

NACE 2. felülv.

MEZŐGAZDASÁG, ERDÉSZET, HALÁSZAT

A ágazat

BÁNYÁSZAT, KŐFEJTÉS

BÁNYÁSZAT, KŐFEJTÉS

B ágazat

Kőolaj- és földgázkitermelés és bányászati szolgáltatás

06., 09. szakágazat

FELDOLGOZÓIPAR

FELDOLGOZÓIPAR

C ágazat

Élelmiszer, ital és dohánytermék gyártása

10., 11., 12. szakágazat

ÖSSZESEN textil- és faipari tevékenységek

13., 14., 16., 17., 18. szakágazat

Textil és ruházati termékek gyártása

13., 14. szakágazat

Fa- és papírtermékek gyártása, nyomdai és sokszorosítási tevékenységek

16., 17., 18. szakágazat

Kőolaj, vegyi anyagok és vegyipari termékek, gumi- és műanyagtermékek gyártása

ÖSSZESEN kőolaj, vegyi anyagok és vegyipari termékek, gumi- és műanyagtermékek gyártása

19., 20., 21., 22. szakágazat

Kokszgyártás és kőolaj-feldolgozás

19. szakágazat

Vegyi anyag, és -termékek gyártása

20. szakágazat

Gumi- és műanyag termékek gyártása

22. szakágazat

Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása

ÖSSZESEN fém- és gépipari termékek gyártása

24., 25., 26., 28. szakágazat

Fémalapanyag és fémfeldolgozási termék gyártása

24., 25. szakágazat

Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása

26. szakágazat

Gép- és gépi berendezés gyártása

28. szakágazat

Járművek, egyéb közlekedési berendezések gyártása

ÖSSZESEN közúti és egyéb jármű gyártása

29., 30. szakágazat

Közúti jármű gyártása

29. szakágazat

Egyéb jármű gyártása

30. szakágazat

ÖSSZESEN egyéb feldolgozóipari tevékenység

15., 23., 27., 31., 32., 33. szakágazat

VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS ÉS LÉGKONDICIONÁLÁS

VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS ÉS LÉGKONDICIONÁLÁS

D ágazat

VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE ÉS KEZELÉSE; HULLADÉKGAZDÁLKODÁS ÉS SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS

VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE ÉS KEZELÉSE; HULLADÉKGAZDÁLKODÁS ÉS SZENNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS

E ágazat

Víztermelés, -kezelés és -ellátás

36. szakágazat

Szennyvíz gyűjtése és kezelése; hulladékgazdálkodás és szennyeződésmentesítés

37., 38., 39. szakágazat

ÉPÍTŐIPAR

ÉPÍTŐIPAR

F. ágazat

SZOLGÁLTATÁSOK ÖSSZESEN

SZOLGÁLTATÁSOK ÖSSZESEN

G, H, I, J, K, L, M, N O, P, Q, R, S, T, U ágazat

KERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰJAVÍTÁS

KERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰJAVÍTÁS

G ágazat

Gépjármű- és motorkerékpár kereskedelme, javítása

45. szakágazat

Nagykereskedelem, kivéve: gépjármű és motorkerékpár

46. szakágazat

Kiskereskedelem (kivéve: gépjármű és motorkerékpár)

47. szakágazat

SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS

SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS

H. ágazat

ÖSSZESEN szállítás és raktározás

49., 50., 51., 52. szakágazat

Szárazföldi; csővezetékes szállítás

49. szakágazat

Vízi szállítás

50. szakágazat

Légi szállítás

51. szakágazat

Raktározás és szállítást kiegészítő tevékenység

52. szakágazat

Postai és futárpostai tevékenység

53. szakágazat

SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS ÉS VENDÉGLÁTÁS

SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS ÉS VENDÉGLÁTÁS

I ágazat

INFORMÁCIÓ ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

INFORMÁCIÓ ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

J ágazat

Film, videó és televízióműsor gyártása, egyéb műsorszolgáltatás

59., 60. szakágazat

Távközlés

61. szakágazat

Egyéb információs és kommunikációs tevékenységek

58., 62., 63. szakágazat

PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG

PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG

K ágazat

Pénzügyi közvetítés, kivéve a biztosítást és a nyugdíjalapokat

64. szakágazat

Vagyonkezelés tevékenysége

64,2 csoport

Biztosítás, viszontbiztosítás, nyugdíjalapok, kivéve a kötelező társadalombiztosítást

65. szakágazat

Egyéb pénzügyi tevékenység

66. szakágazat

INGATLANÜGYLETEK

L ágazat

SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG

SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG

M ágazat

Jogi, számviteli, adószakértői tevékenység

69. szakágazat

Jogi tevékenység

69,1 csoport

Számviteli, könyvelési és könyvvizsgálati tevékenységek, adószakértői tanácsadás

69,2 csoport

Üzletvezetés; vezetői tanácsadás

70. szakágazat

Üzletvezetés

70,1 csoport

Üzletviteli tanácsadás

70,2 csoport

Építészmérnöki és mérnöki tevékenység; műszaki vizsgálat és elemzés

71. szakágazat

Tudományos kutatás és fejlesztés

Tudományos kutatás,-fejlesztés

72. szakágazat

Reklám és piackutatás

73. szakágazat

Reklám

73,1 csoport

Piackutatás és közvélemény-kutatás

73,2 csoport

Egyéb szakmai, tudományos és műszaki tevékenység; állat-egészségügyi ellátás

74., 75. szakágazat

ADMINISZTRATÍV ÉS SZOLGÁLTATÁST TÁMOGATÓ TEVÉKENYSÉG

N ágazat

Kölcsönzés és operatív lízing

77. szakágazat

Egyéb adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység

78., 79., 80., 81., 82. szakágazat

OKTATÁS

P ágazat

HUMÁN-EGÉSZSÉGÜGYI ÉS SZOCIÁLIS ELLÁTÁS

Q ágazat

MŰVÉSZET, SZÓRAKOZTATÁS ÉS SZABADIDŐ

MŰVÉSZET, SZÓRAKOZTATÁS ÉS SZABADIDŐ

R ágazat

Alkotó-, művészeti- és szórakoztató tevékenység

90. szakágazat

Könyvtári, levéltári, múzeumi és egyéb kulturális tevékenység

91. szakágazat

Sport- és egyéb szabadidős tevékenységek; szerencsejáték és fogadás

92., 93. szakágazat

EGYÉB SZOLGÁLTATÁS

S ágazat

Érdekképviselet

94. szakágazat

Számítógép, személyi és háztartási cikk javítása, egyéb személyi szolgáltatás

95., 96. szakágazat

Nem azonosított

Magánszemélyek befektetései, ingatlanvétele és -eladása

TEVÉKENYSÉGEK ÖSSZESEN

TEVÉKENYSÉGEK ÖSSZESEN

II. MELLÉKLET

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK a 10. cikkben említettek szerint

A következő fogalommeghatározások alapjául az IMF Fizetési mérleg és nemzetközi befektetési pozíció kézikönyvének hatodik kiadása (a BPM6), a Számlák Európai Rendszere, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmének statisztikájáról szóló 2010-es kézikönyv, az OECD külföldi közvetlen befektetésekre vonatkozó mintameghatározásának negyedik kiadása (BD4) szolgál.

A.   FOLYÓ FIZETÉSI MÉRLEG

A folyó fizetési mérleg a rezidensek és nem rezidensek közötti áru-, szolgáltatás-, elsődleges és másodlagos jövedelem forgalmat mutatja.

1.   ÁRUK

Ez az összetevő az olyan mozgatható árukat tartalmazza, amelyek esetében rezidensek és nem rezidensek között tulajdonosváltás történik.

1.1.   Általános termékforgalom a fizetési mérleg szerint

A fizetési mérleg általános termékforgalom összetevője azokat az árukat tartalmazza, melyek esetében rezidens és nem rezidens közötti tulajdonosváltás történik, és amelyek nincsenek más kategóriába besorolva, sem a közvetítői kereskedelembe (lásd az 1.2 pontot), sem monetáris aranyként (lásd az 1.3 pontot) vagy szolgáltatás részekéntelszámolva. Az általános termékforgalmat piaci értéken és FOB paritáson (bérmentve a hajófedélzetre) kell mérni. Az országok uniós aggregátumok összeállításához átadott adatokban figyelembe kell venni a kvázi tranzit keretében történő árubehozatalt és –kivitelt, és az unión belüli kereskedelem vonatkozásában a partnerországot a feladás elve alapján kell meghatározni.

1.2.   Közvetítői kereskedelem nettó áruexportja

A közvetítői kereskedelem: a jelentést készítő gazdaságban rezidens áruvásárlása egy nem rezidenstől, majd ugyanezen áru újbóli eladása egy másik nem rezidensnek anélkül, hogy az áru átlépné a jelentést készítő országhatárát. A közvetítői kereskedelem nettó áruexportja az árueladás és áruvétel különbsége. Ennek a tételnek része a közvetítő kereskedő árrése, készlettartási nyeresége és vesztesége, és a közvetítői kereskedelem körébe tartozó áruk készletváltozása.

1.2.1.   A közvetítői kereskedelemben beszerzett áruk a közvetítő kereskedő gazdaságának negatív kiviteleként/ bevételeként kerülnek kimutatásra.

1.2.2.   Az árueladás a közvetítői kereskedelemben eladott áruk a közvetítő kereskedő gazdaságának pozitív kiviteleként/ bevételeként kerülnek kimutatásra.

1.3.   Nem monetáris arany

A nem monetáris arany tételbe tartozik minden arany, a monetáris arany kivételével. A monetáris arany a monetáris hatóságok tulajdonában áll és tartalékeszközként tartják (lásd a 6.5.1 pontot). A nem monetáris arany lehet tömbarany (pl. legalább 995/1 000 tisztaságú érmék, öntecsek vagy rudak, beleértve a névre szóló számlákon tartott ilyen aranyat), aranypor, vagy más megmunkálatlan vagy félkész-arany.

1.4.   Átmenő forgalom árrése– kvázi tranzitkereskedelem miatti kiigazítás

A kvázi tranzitkereskedelem a nem rezidens intézményi egységnek minősülő jogalany által valamely tagállamba behozott és uniós szabad forgalomba bocsátásra vámkezelt (és importvám-kiszabásra benyújtott), majd egy másik tagállamba szállított áruk megjelölésére szolgál. Az átmenő forgalom árrését a kvázi tranzitkereskedelemben érintett tagállamnak ki kell mutatnia, az áruk harmadik országból történő kezdeti, általános termékforgalomban történő importjakor bevallott érték és másik tagállamba történő szállításkor bevallott érték különbözeteként. A statisztikát összeállító gazdaságban a földrajzi megoszlást az árukkal kapcsolatos vámeljárást lebonyolító vállalatot ellenőrző anyavállalat letelepedési helye alapján kell összeállítani.

2.   SZOLGÁLTATÁSOK

A szolgáltatások a fogyasztó egységek körülményeit megváltoztató, illetve a termékek vagy pénzügyi eszközök tulajdonosváltozását elősegítő termelő tevékenység eredményei. A szolgáltatások általában nem olyan külön tételek, melyek tekintetében tulajdonjogot lehet létrehozni, és előállításuktól rendszerint nem választhatóak el.

2.1.   Mások tulajdonában lévő fizikai inputokon végzett feldolgozási szolgáltatások

A mások tulajdonában lévő fizikai inputokon végzett összefüggő feldolgozási szolgáltatások körébe tartozik a gyártás, összeszerelés, címkézés, csomagolás. A szolgáltatásokat végző vállalatok az érintett áruknak nem tulajdonosai. A feldolgozást végző vállalat díjat kap a tulajdonostól. Mivel az áruk tulajdonjoga nem változik, a feldolgozó és a tulajdonos között általános termékforgalmi ügylet nem kerül rögzítésre. A mások tulajdonában lévő fizikai inputokon végzett feldolgozásért felszámított díj értéke nem feltétlenül egyezik meg a feldolgozásra küldött áruk értékének és az áruk feldolgozás utáni értékének különbségével. Nem tartozik ide az előregyártott elemek összeszerelése (az építés-szerelés része) és a szállításhoz kapcsolódó címkézés és csomagolás (a szállítás része).

2.2.   Máshová nem sorolt karbantartási és javítási szolgáltatások

A máshová nem sorolt javítási és karbantartási szolgáltatások körébe tartozik a rezidensek által nem rezidensek tulajdonában álló árukon (és viszont) végzett karbantartási és javítási munka. A javítás elvégezhető a javítást végző telephelyén vagy másutt. A karbantartás és javítás értékébe beletartozik a javítást végző által adott és a díjban felszámított alkatrészek és anyagok értéke. A külön felszámított alkatrészeket és anyagokat az általános termékforgalomban kell kimutatni. Ebbe a tételbe tartozik a hajókon, repülőgépeken és más közlekedési eszközökön végzett javítás és karbantartás. A közlekedési eszközök takarítása nem tartozik ide, az a szállítási szolgáltatások része. Az építőipari karbantartás és javítás nem ide tartozik, hanem az építés-szerelési szolgáltatások része. A számítógépek karbantartása és javítása sem tartozik ide, a számítástechnikai szolgáltatások része.

2.3.   Szállítás

A szállítás emberek és tárgyak egyik helyről a másikra vitele, illetve a kapcsolódó támogató és kiegészítő szolgáltatások. A szállításmagába foglalja a postai és futár- szolgáltatásokat is. A szállítási szolgáltatásokat akkor mutatják ki a fizetési mérlegben, ha azokat az egyik gazdaság rezidensei egy másik gazdaság rezidenseinek nyújtják. A szállítás a következők szerint sorolható be:

| a) | a szállítási módozat, nevezetesen tengeri, légi vagy egyéb. Az „egyéb” besorolás tovább bontható vasúti, közúti, belvízi, csővezetéken történő szállításra és űrszállításra, illetve villamosenergia-átvitelre; |
| --- | --- |

a)

a szállítási módozat, nevezetesen tengeri, légi vagy egyéb. Az „egyéb” besorolás tovább bontható vasúti, közúti, belvízi, csővezetéken történő szállításra és űrszállításra, illetve villamosenergia-átvitelre;

| b) | a szállítás tárgya, nevezetesen személyszállítás, áruszállítás vagy egyéb (mely lefedi a támogató és kiegészítő szolgáltatásokat, úgy mint a konténerek berakodását és kirakodását, tárolást és raktározást, csomagolást és átcsomagolást, közlekedési eszközök kikötői és repülőtéri takarítását). |
| --- | --- |

b)

a szállítás tárgya, nevezetesen személyszállítás, áruszállítás vagy egyéb (mely lefedi a támogató és kiegészítő szolgáltatásokat, úgy mint a konténerek berakodását és kirakodását, tárolást és raktározást, csomagolást és átcsomagolást, közlekedési eszközök kikötői és repülőtéri takarítását).

2.3.1.   Tengeri szállítás

Tartalmaz minden tengeren történő szállítást. A kötelező megbontás tengeri személyszállítás, tengeri áruszállítás és egyéb tengeri szállítás.

2.3.2.   Légi szállítás

Tartalmaz minden légi úton történő szállítási szolgáltatást. A kötelező megbontás légi személyszállítás, légi áruszállítás és egyéb légi szállítás.

2.3.3.   Egyéb szállítási módok

Tartalmaz minden nem tengeri vagy légi úton történő szállítási szolgáltatást. A kötelező megbontás személyszállítás, áruszállítás és egyéb szállítás. Kibővített osztályozás alkalmazandó az Egyéb szállítás esetében, a következők szerint:

| 2.3.3.1. | Űrszállítás, mely tartalmazza a kereskedelmi vállalkozások által a műholdak tulajdonosai (mint például a távközlési vállalatok) számára vállalt műholdfellövéseket és más, az űrkutatási berendezések üzemeltetői által végzett szolgáltatásokat, amilyen az áruk és emberek szállítása tudományos kísérletekhez. Tartalmazza továbbá az űrutasok szállítását és az egyik gazdaság által eszközölt fizetéseket annak érdekében, hogy rezidensei egy másik gazdaság űrjárművein utazzanak. |
| --- | --- |

2.3.3.1.

Űrszállítás, mely tartalmazza a kereskedelmi vállalkozások által a műholdak tulajdonosai (mint például a távközlési vállalatok) számára vállalt műholdfellövéseket és más, az űrkutatási berendezések üzemeltetői által végzett szolgáltatásokat, amilyen az áruk és emberek szállítása tudományos kísérletekhez. Tartalmazza továbbá az űrutasok szállítását és az egyik gazdaság által eszközölt fizetéseket annak érdekében, hogy rezidensei egy másik gazdaság űrjárművein utazzanak.

| 2.3.3.2. | Vasúti szállítás, mely a vonaton történő szállítást fedi le. Kötelező a további felosztás személyszállítás, áruszállítás és egyéb szállítás szerint. |
| --- | --- |

2.3.3.2.

Vasúti szállítás, mely a vonaton történő szállítást fedi le. Kötelező a további felosztás személyszállítás, áruszállítás és egyéb szállítás szerint.

| 2.3.3.3. | Közúti szállítás, mely tartalmazza a tehergépjárművekkel, tehergépkocsikkal, autóbusszal és távolsági busszal történő szállítást. További felosztás szükséges közúti személyszállítás, közúti áruszállítás és egyéb közúti szállítás bontásban. |
| --- | --- |

2.3.3.3.

Közúti szállítás, mely tartalmazza a tehergépjárművekkel, tehergépkocsikkal, autóbusszal és távolsági busszal történő szállítást. További felosztás szükséges közúti személyszállítás, közúti áruszállítás és egyéb közúti szállítás bontásban.

| 2.3.3.4. | A belvízi szállítás a folyókon, csatornákon és tavakon történő nemzetközi szállításra vonatkozik. Szerepelnek benne azok a vízi utak, amelyek egy országon belül vannak, illetve azok, amelyek két vagy több ország között oszlanak meg. Belföldi vízi úton történő személyszállítás, belföldi vízi úton történő áruszállítás és egyéb belföldi vízi úton történő szállítás szerinti további bontása követelmény. |
| --- | --- |

2.3.3.4.

A belvízi szállítás a folyókon, csatornákon és tavakon történő nemzetközi szállításra vonatkozik. Szerepelnek benne azok a vízi utak, amelyek egy országon belül vannak, illetve azok, amelyek két vagy több ország között oszlanak meg. Belföldi vízi úton történő személyszállítás, belföldi vízi úton történő áruszállítás és egyéb belföldi vízi úton történő szállítás szerinti további bontása követelmény.

| 2.3.3.5. | A csővezetéken történő szállítás az áruk – úgy mint a kőolaj és kapcsolódó termékek, víz és gáz – nemzetközi csővezetékes szállítását tartalmazza. Nem tartoznak ide a fogyasztóknak rendszerint alállomásokról történő elosztási szolgáltatások (a máshova nem sorolt üzleti szolgáltatások része) és a szállított áruk értéke (mely az általános termékforgalom része). |
| --- | --- |

2.3.3.5.

A csővezetéken történő szállítás az áruk – úgy mint a kőolaj és kapcsolódó termékek, víz és gáz – nemzetközi csővezetékes szállítását tartalmazza. Nem tartoznak ide a fogyasztóknak rendszerint alállomásokról történő elosztási szolgáltatások (a máshova nem sorolt üzleti szolgáltatások része) és a szállított áruk értéke (mely az általános termékforgalom része).

| 2.3.3.6. | Villamosenergia-átvitel, mely a villamos energia összekapcsolt vezetékeken és kapcsolódó berendezéseken keresztül nagyfeszültségen történő átvitele az ellátási pont és azon pontok között, melyeken azt a fogyasztóknak vagy más elektromos rendszereknek történő szállítás céljából alacsony feszültségűvé alakítják. Ide tartoznak a villamosenergia továbbításáért felszámított díjak, amennyiben azok a termelési és elosztási folyamattól elkülönülnek. Magának a villamos energiának a szolgáltatása nem tartozik ide. Nem tartozik ide a villamosenergia-elosztási szolgáltatás sem (mely az egyéb üzleti szolgáltatások, a máshova nem sorolt üzleti szolgáltatások része). |
| --- | --- |

2.3.3.6.

Villamosenergia-átvitel, mely a villamos energia összekapcsolt vezetékeken és kapcsolódó berendezéseken keresztül nagyfeszültségen történő átvitele az ellátási pont és azon pontok között, melyeken azt a fogyasztóknak vagy más elektromos rendszereknek történő szállítás céljából alacsony feszültségűvé alakítják. Ide tartoznak a villamosenergia továbbításáért felszámított díjak, amennyiben azok a termelési és elosztási folyamattól elkülönülnek. Magának a villamos energiának a szolgáltatása nem tartozik ide. Nem tartozik ide a villamosenergia-elosztási szolgáltatás sem (mely az egyéb üzleti szolgáltatások, a máshova nem sorolt üzleti szolgáltatások része).

| 2.3.3.7. | Az egyéb kiegészítő és járulékos szállítási szolgáltatásokba tartoznak mindazok a szállítási szolgáltatások, amelyek a fentiekben leírt szállítási szolgáltatások egyikébe sem sorolhatók be. |
| --- | --- |

2.3.3.7.

Az egyéb kiegészítő és járulékos szállítási szolgáltatásokba tartoznak mindazok a szállítási szolgáltatások, amelyek a fentiekben leírt szállítási szolgáltatások egyikébe sem sorolhatók be.

2.3.4.   Postai és futárpostai tevékenység

A postai és futárpostai tevékenység körébe tartozik a levelek, újságok, folyóiratok, kiadványok, más nyomtatott anyagok, csomagok felvétele, szállítása és kézbesítése, beleértve a postahivatali pénzforgalmi szolgáltatásokat és a postafiók-bérlési szolgáltatásokat.

2.4.   Idegenforgalom

Az idegenforgalom a bevétel oldalon valamely gazdaságban a nem rezidensek által odalátogatásuk alkalmával saját felhasználásra vagy továbbadásra beszerzett árukat vagy szolgáltatásokat foglalja magában. Az idegenforgalom a kiadás oldalon más gazdaságoktól a nem rezidensek által odalátogatásuk alkalmával saját felhasználásra vagy továbbadásra azokból a gazdaságokból beszerzett árukat vagy szolgáltatásokat foglalja magában. Az idegenforgalomnak része a helyi közlekedés (azaz a meglátogatott gazdaságon belüli és az adott gazdaság által biztosított közlekedés), de nem tartozik bele a nemzetközi közlekedés (ami a személyszállítás része). Nem tartalmazza azokat az árukat sem, amelyeket az utazó saját gazdaságában vagy egy másik gazdaságban történő viszonteladás céljából vásárol. Az idegenforgalom két fő összetevőre bomlik: Üzleti idegenforgalom és magán idegenforgalom.

2.4.1.   Üzleti idegenforgalom

Az üzleti idegenforgalom az áruk és szolgáltatások üzleti utazók által történő megszerzését tartalmazza. Továbbá tartalmazza azokat a személyes célú árukat és szolgáltatásokat, amelyeket az idényjellegű, határmenti munkavállalást végző és más munkavállalók – akik nem rezidensek abban a gazdaságban, amelyben foglalkoztatják őket – szereznek be. Az üzleti idegenforgalom tovább bontható áruk és szolgáltatások határ menti ingázók, szezonális és más rövidtávú munkaviszonyban állók általi beszerzésére és egyéb üzleti idegenforgalomra.

2.4.1.1.   Az áruk és szolgáltatások határ menti ingázók, szezonális és más rövidtávú munkaviszonyban állók általi beszerzése tartalmazza azokat a személyes célú árukat és szolgáltatásokat, amelyeket az idényjellegű, határmenti munkavállalást végző és más munkavállalók – akik nem rezidensek abban a gazdaságban, amelyben foglalkoztatják őket, és akik munkaadója abban az országban rezidens – szereznek be.

2.4.1.2.   Az egyéb üzleti idegenforgalom tartalmazza a nem határ menti ingázók, szezonális és más rövidtávú munkaviszonyban állók valamennyi üzleti idegenforgalmi kiadását.

2.4.2.   Magán idegenforgalom

A magán idegenforgalom tartalmazza azokat az árukat és szolgáltatásokat, amelyeket a külföldre nem üzleti célból – mint például az üdülések, részvétel szórakoztatással kapcsolatos és kulturális tevékenységekben, barátok és rokonok meglátogatása, zarándoklatok, valamint oktatással és egészséggel kapcsolatos célok – utazók szereznek be. A magán idegenforgalom három összetevőre bomlik: egészségügyi célú utazásokkal kapcsolatos költekezés, tanulmányi célú utazásokkal kapcsolatos költekezés és egyéb magán idegenforgalom.

2.4.2.1.   Az egészségügyi célú utazásokkal kapcsolatos költekezés a gyógykezelési célból utazók összes kiadásaként van definiálva.

2.4.2.2.   A tanulmányi célú utazásokkal kapcsolatos költekezés a diákok összes kiadásaként van definiálva.

2.4.2.3.   Az egyéb magán idegenforgalom tartalmazza az összes olyan magán idegenforgalom tételt, amely nem szerepel az egészségügyi célú utazásokkal kapcsolatos költekezés vagy a tanulmányi célú utazásokkal kapcsolatos költekezés között.

2.5.   Építés-szerelési szolgáltatás

Az építés állóeszközök létrehozását, felújítását, javítását vagy bővítését, termőföld magasépítési jellegű fejlesztései és más magasépítési tevékenységet (beleértve az utak, hidak, gátak stb. építését) foglalja magában. Ide tartozik a kapcsolódó szerelési és összeszerelési munka, a munka előkészítése és általános építési szolgáltatás, a szaképítési tevékenységek, úgy mint a festés, a vízvezeték-szerelés és a bontás, valamint az építési projektek irányítása. A nemzetközi szolgáltatáskereskedelemben előforduló építési szerződések rendszerint rövid távúak. A nem rezidens vállalatok által szerződés alapján végzett, legalább egyéves kivitelezési idejű, jelentős építési projektekhez rendszerint rezidens fióktelep létesítése szükséges.

Az építés tovább bontható külföldön teljesített építés-szerelési és belföldön teljesített építés-szerelési szolgáltatásokra.

2.5.1.   Külföldön teljesített építés-szerelés

A külföldön teljesített építés-szerelés magában foglalja a jelentést készítő gazdaság rezidens vállalkozásai által nem rezidenseknek nyújtott építési szolgáltatásokat (követel/kivitel) és azokat az árukat és szolgáltatásokat, amelyeket a befogadó gazdaságban vásároltak ezek a vállalkozások (tartozik/behozatal).

2.5.2.   A jelentést készítő gazdaságban történő építés

A belföldön teljesített építés-szerelés magában foglalja a jelentést készítő gazdaságban nem rezidens építési vállalkozások által az ott rezidenseknek nyújtott építési szolgáltatásokat (tartozik) és azokat az árukat és szolgáltatásokat, amelyeket a jelentést készítő gazdaságban vásároltak ezek a nem rezidens vállalkozások (követel).

2.6.   Biztosítási és nyugdíjszolgáltatások

A biztosítási és nyugdíjszolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban: a közvetlen biztosítás, a viszontbiztosítás, a biztosítási tevékenységhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások, a nyugdíjbiztosítási- és szabványosított garanciaszolgáltatások. A közvetlen biztosítás tovább bontható életbiztosításra, szállítmánybiztosításra és egyéb közvetlen biztosításra. A nyugdíjbiztosítási és szabványosított garanciaszolgáltatások tovább bonthatóak nyugdíjbiztosításhoz kapcsolódó szolgáltatásokra és szabványosított garanciaszolgáltatásokra. Ezeket a szolgáltatásokat a bruttó díjbevételben szereplő díjakkal becslik vagy értékelik, nem pedig a bruttó biztosítási díjbevétel alapján.

2.6.1.   Életbiztosítás

Az életbiztosítási kötvények tulajdonosai rendszeres befizetéseket teljesítenek a biztosító számára (lehetséges egyetlen befizetés is), cserében a biztosító garantálja, hogy a kötvény tulajdonosának egy megadott időpontban, vagy a kötvénytulajdonos elhalálozása esetén (amennyiben ez előbb következik be) egy megállapodott minimális összeget vagy járadékot fizet. Kockázati életbiztosítás esetén a biztosítási összeget csak halálozás esetén fizetik ki, más körülmények esetén nem, ezért ez nem itt szerepel, hanem az egyéb közvetlen biztosításban.

2.6.2.   Szállítmánybiztosítás

A szállítmánybiztosítás szolgáltatásai az exportált és importált árukra kötött biztosításokra vonatkoznak, a számbavétel konzisztens az áruk és áruszállítás FOB paritáson vett elszámolásával.

2.6.3.   Egyéb közvetlen biztosítás

Az egyéb közvetlen biztosítás vonatkozik az balesetbiztosítás minden egyéb formájára. Beletartozik a kockázati életbiztosítás, a baleset és az egészségbiztosítás (kivéve, ha ezeket az állami társadalombiztosítás részeként nyújtják); a tengeri, a légiközlekedési és más közlekedési biztosítások; a tűz és más vagyoni kár elleni biztosítások; a vagyonbiztosítások; az általános felelősségbiztosítás; valamint az egyéb biztosítások, mint pl. az utasbiztosítás és a hitelekhez és hitelkártyákhoz kapcsolódó biztosítások.

2.6.4.   Viszontbiztosítás

A viszontbiztosítás az a folyamat, amikor a biztosítási kockázat egyes részeit alvállalkozásba adják, gyakran szakosodott üzemeltetőknek, a biztosítási díjbevételből való arányos részesedés fejében. A viszontbiztosítási ügyletek vonatkozhatnak olyan csomagokra, amelyek több kockázattípust is tartalmaznak.

2.6.5.   Biztosítási tevékenységhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatás

Magában foglalja azokat a gazdasági műveleteket, amelyek szorosan kapcsolódnak a biztosítók és a nyugdíjalapok műveleteihez. Beletartoznak az ügynöki jutalékok, a biztosítási brókeri és ügynöki szolgáltatások, a biztosítási és nyugdíjalapokkal kapcsolatos tanácsadás, az érték- és kárbecslési szolgáltatások, az aktuáriusi szolgáltatások, a kármentési szolgáltatások, valamint a kártalanítási és a helyreállítási szolgáltatások szabályozásával és felügyeletével kapcsolatos szolgáltatások.

2.6.6.   Nyugdíjszolgáltatások

A nyugdíjszolgáltatások körébe tartoznak az alkalmazottak egyes kategóriái tekintetében a kormányzat, vagy alkalmazottak tekintetében a biztosítótársaságok által nyugdíjazáskor jövedelem, halál vagy rokkantság esetén ellátás nyújtására létrehozott alapok által nyújtott szolgáltatások.

2.6.7.   Szabványosított garanciaszolgáltatások

A szabványosított garanciaszolgáltatások a szabványosított garanciarendszerekhez kapcsolódó szolgáltatások. Ezek olyan megállapodások, melyek keretében az egyik fél (a garanciavállaló) vállalja a kölcsönfelvevő fizetésképtelensége esetén a kölcsönnyújtónál felmerülő veszteségek fedezését. Erre példa az exporthitel-garancia vagy a diákhitel-garancia.

2.7.   Pénzügyi szolgáltatások

A pénzügyi szolgáltatások körébe tartoznak a közvetítő és kiegészítő szolgáltatások – a biztosítási és nyugdíjalap-szolgáltatások kivételével, melyeket rendszerint bankok és pénzügyi vállalatok nyújtanak.

2.7.1.   Külön felszámított és más pénzügyi szolgáltatások

A szolgáltatásokért számos pénzügyi szolgáltatás esetében kifejezett díjakat számítanak fel, és ezért ezek tekintetében külön számításra nincs szükség. Ide tartoznak a betételhelyezési és hiteldíjak, egyszeri garanciák díjai, az előtörlesztés vagy késedelmes fizetés esetén felszámított díjak és büntetések, számlavezetési díjak, akkreditívhez kapcsolódó díjak, hitelkártya-szolgáltatások, pénzügyi lízinghez, faktoringhoz, jegyzési garanciavállaláshoz és fizetések elszámolásához kapcsolódó jutalékok és díjak. Ide tartoznak továbbá a pénzügyi tanácsadási szolgáltatások, pénzügyi eszközök vagy nemesfémek letéti őrzése, pénzügyi eszközök kezelése, figyelőszolgálatok, likviditásnyújtási szolgáltatások, (nem biztosítási) kockázatvállalási szolgáltatások, összeolvadással és felvásárlással kapcsolatos szolgáltatások, hitelminősítési szolgáltatások, tőzsdei szolgáltatások és vagyonkezelési szolgáltatások. A pénzügyi eszközöket forgalmazók szolgáltatásaik díját teljes egészében vagy részben a vételi és eladási áraik különbözetében is érvényesíthetik. A vételi és eladási árak különbözete a külön felszámított és más pénzügyi szolgáltatások része.

2.7.2.   A Pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetetten mért díja (FISIM)

A tényleges kamat úgy tekinthető, hogy egyaránt tartalmaz egy jövedelem és egy s szolgáltatási díj elemet is. A hitelnyújtók és betétgyűjtők a betéteseiknek alacsonyabb kamatot fizetnek, mint amit a hitelfelvevőiknek felszámítanak. A pénzügyi vállalatok az ennek eredményeként keletkező kamatkülönbözetet költségeik fedezésére és működési eredmény képzésére használják fel. Megegyezés alapján a kamatok tekintetében ez a közvetett felszámítás csak a hitelekre és betétekre érvényes, és csak akkor, amikor ezeket a hiteleket pénzügyi vállalatok nyújtják és a betéteket pénzügyi vállalatoknál helyezik el.

2.8.   Szellemi termék használatának máshova nem sorolt díja

A szellemi termék használatának máshova nem sorolt díja körébe tartozik:

| a) | Oltalmat élvező jogok (úgy, mint szabadalmak, védjegyek, szerzői jogok, ipari eljárások és tervezési minták, beleértve a kereskedelmi titkokat és franchise-t) használatának díja. Ezek a jogok származhatnak kutatás-fejlesztésből, illetve marketingből; és |
| --- | --- |

a)

Oltalmat élvező jogok (úgy, mint szabadalmak, védjegyek, szerzői jogok, ipari eljárások és tervezési minták, beleértve a kereskedelmi titkokat és franchise-t) használatának díja. Ezek a jogok származhatnak kutatás-fejlesztésből, illetve marketingből; és

| b) | az eredeti példányok vagy prototípusok által megtestesített szellemi termék (amilyenek a kéziratok, a számítógépes programok, valamint a filmes munkák és a hangfelvételek) sokszorosítására vagy terjesztésére szóló licencekért és az ezzel kapcsolatos jogokért (úgy, mint élő előadás és televízió, kábel vagy műholdas közvetítés) fizetett/kapott díjak. |
| --- | --- |

b)

az eredeti példányok vagy prototípusok által megtestesített szellemi termék (amilyenek a kéziratok, a számítógépes programok, valamint a filmes munkák és a hangfelvételek) sokszorosítására vagy terjesztésére szóló licencekért és az ezzel kapcsolatos jogokért (úgy, mint élő előadás és televízió, kábel vagy műholdas közvetítés) fizetett/kapott díjak.

2.9.   Távközlési, számítástechnikai és információszolgáltatások

A számítástechnikai és távközlési szolgáltatások meghatározása a szolgáltatás jellege, és nem annak nyújtási módszere alapján történik.

2.9.1.   Távközlési szolgáltatások

A távközlési szolgáltatások tartalmazzák hangok, képek és más információk telefonon, telexen, táviratban, rádiós és televíziós kábelen vagy műsorszórással, műholdon, elektronikus üzenet, faxszolgáltatások formájában történő továbbítását stb., beleértve az üzleti hálózati szolgáltatásokat, a telekonferenciákat és a kiegészítő szolgáltatásokat. Nem tartalmazzák a szállított információk értékét. Ebbe tartoznak továbbá a mobil távközlési szolgáltatások, az internetes gerinchálózati szolgáltatások és az on-line hozzáféréssel kapcsolatos szolgáltatások, beleértve az internethez való hozzáférés biztosítását. Nem tartoznak ide a telefonhálózati berendezések telepítési szolgáltatásai, mivel azok az építés-szerelési és (és az információszolgáltatás körébe tartozó) adatbázis-szolgáltatások részei.

2.9.2.   Számítástechnikai szolgáltatások

A hardverrel és/vagy a szoftverrel kapcsolatos, valamint az adatfeldolgozási szolgáltatásokat tartalmazza. Ide tartoznak továbbá a hardverrel és a szoftverrel kapcsolatos tanácsadási és kivitelezési szolgáltatások, a számítógépek és perifériáik karbantartása és javítása, a sérült szoftverek helyreállítása, a számítástechnikai erőforrások gazdálkodásával kapcsolatos tanácsadás és segítségnyújtás, használatkész rendszerek elemzése, tervezése, programozása (beleértve a weboldal kialakítását és megtervezését), valamint a szoftverrel kapcsolatos műszaki szaktanácsadás, tömegszoftverek használati licencei, egyedi szoftverek fejlesztése, előállítása, átadása és dokumentálása, beleértve a konkrét felhasználók számára megrendelésre készülő operációs rendszereket; a rendszerek karbantartása és más kiegészítő szolgáltatások, mint például képzés biztosítása a tanácsadás részeként; adatfeldolgozási szolgáltatások, mint például időmegosztásos alapon adatbevitel, táblázatok készítése és adatfeldolgozás közreműködői alapon; weboldal-üzemeltetési szolgáltatások (azaz szerverhely biztosítása az interneten az ügyfelek weboldalainak elhelyezésére); illetve számítástechnikai létesítmények működtetése. Nem tartoznak ide az azon szoftverek másolására és/vagy terjesztésére vonatkozó licencek díjai, melyek a szellemi termék használatának máshova nem sorolt díja tételben szerepelnek. A számítógépek kezelő nélküli bérlése az operatív lízing körébe tartozik.

2.9.3.   Információszolgáltatás

Magában foglalja a hírügynökségi szolgáltatásokat és az egyéb információszolgáltatást.

2.9.3.1.   A hírügynökségi szolgáltatások tartalmazzák a hírek, fényképek és saját cikkek biztosítását a média számára.

2.9.3.2.   Az egyéb információszolgáltatás tartalmazza az adatbázis-szolgáltatásokat – adatbázisok kialakítása, adattárolás, valamint adatok és adatbázisok közzététele (beleértve az útmutatókat és a postázási listákat) –, mind on-line formában, mind mágneses, optikai vagy nyomtatott eszköz útján; a kereső portálokat (keresőgép-szolgáltatásokat, amelyek megkeresik az internetes címeket az olyan ügyfelek számára, akik kulcsszavas keresést végeznek). Ide tartoznak továbbá a közvetlen, nem nagy tételben történő újság- és folyóirat-előfizetések, akár postai úton, akár elektronikus vagy más módon, illetve az online tartalomszolgáltatási, könyvtár és archiválási szolgáltatások. Az újságok és folyóiratok nagy tételben történő eladása az általános termékforgalom része. A szoftvertől (a számítástechnikai szolgáltatások része) vagy audio- és videó tartalomtól (amely az audiovizuális és kapcsolódó szolgáltatások része) eltérő letöltött tartalom az információszolgáltatás része.

2.10.   Egyéb üzleti szolgáltatások

Ez az alábbiakat foglalja magában: kutatás- fejlesztési szolgáltatások, szakmai és vezetési tanácsadói szolgáltatások, műszaki, kereskedelemmel kapcsolatos és más üzleti szolgáltatások.

2.10.1.   Kutatás-fejlesztési szolgáltatások

A kutatás-fejlesztés az alapkutatással, az alkalmazott kutatással, illetve új termékek és eljárások kísérleti fejlesztésével kapcsolatos szolgáltatásokból áll. Ebbe a kategóriába a fizikai tudományok, a társadalomtudomány és a humán tudományok területén folytatott tevékenységek tartoznak, beleértve a technológiai előrelépést jelentő operációs rendszerek fejlesztését. Ugyancsak ide tartozik az elektronika, gyógyszerek és biotechnológia terén végzett kereskedelmi kutatások.

A következőket tartalmazza: 1) A meglévő ismeretanyag bővítésére szolgáló, módszeresen végzett munka és 2) egyéb kutatás-fejlesztés.

2.10.1.1.   A következők tartoznak azon módszeresen végzett munka körébe, amelynek célja az ismeretanyag bővítése: a) egyedi és nem egyedi kutatás-fejlesztési szolgáltatás és b) kutatás-fejlesztésből származó, tulajdonjogok eladása.

| 2.10.1.1.a. | Az egyedi és nem egyedi kutatás-fejlesztés körébe tartozik a megrendelésre végzett (egyedi) kutatás-fejlesztés, valamint a nem egyedi kutatás-fejlesztés, kivéve az oltalmat élvező jogok eladását (mely a 2.10.1.1.b pontba tartozik), a másoláshoz és/vagy használathoz kapcsolódó licencek eladása (mely a szellemi termék használatának máshova nem sorolt díjához tartozik). |
| --- | --- |

2.10.1.1.a.

Az egyedi és nem egyedi kutatás-fejlesztés körébe tartozik a megrendelésre végzett (egyedi) kutatás-fejlesztés, valamint a nem egyedi kutatás-fejlesztés, kivéve az oltalmat élvező jogok eladását (mely a 2.10.1.1.b pontba tartozik), a másoláshoz és/vagy használathoz kapcsolódó licencek eladása (mely a szellemi termék használatának máshova nem sorolt díjához tartozik).

| 2.10.1.1.b. | A kutatás-fejlesztésből származó tulajdoni jogok eladásához tartoznak a szabadalmak, a kutatás-fejlesztésből származó szerzői jogok, az ipari folyamatok, az ipari eljárások és tervezési minták (beleértve a kereskedelmi titkokat is). |
| --- | --- |

2.10.1.1.b.

A kutatás-fejlesztésből származó tulajdoni jogok eladásához tartoznak a szabadalmak, a kutatás-fejlesztésből származó szerzői jogok, az ipari folyamatok, az ipari eljárások és tervezési minták (beleértve a kereskedelmi titkokat is).

2.10.1.2.   Az egyéb kutatás-fejlesztés körébe tartozik az egyéb termék/eljárás kutatás-fejlesztés.

2.10.2.   Szakmai és vezetési tanácsadási szolgáltatások

A szakmai és vezetési tanácsadási szolgáltatások körébe tartoznak: 1) jogi szolgáltatások, könyvvitel, üzletviteli tanácsadás, vezetési tanácsadás, PR szolgáltatások; valamint 2) a reklám, piackutatási és a közvéleménykutatási szolgáltatások.

2.10.2.1.   Jogi, könyvelési, vezetési tanácsadás és PR-szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukba:

a) jogi szolgáltatások, b) számviteli, könyvvizsgálati, könyvelési és adótanácsadói szolgáltatások, és c) üzletviteli és vezetési tanácsadás, PR szolgáltatások.

| 2.10.2.1.a. | A jogi szolgáltatások körébe tartoznak a jogi tanácsadási és képviseleti szolgáltatások bármely jogi, bírósági és választottbírósági eljárásban; a jogi dokumentáció elkészítésével kapcsolatos szolgáltatások; a hitelesítési szaktanácsadás, illetve a vagyon- és hagyatékkezelési szolgáltatások. |
| --- | --- |

2.10.2.1.a.

A jogi szolgáltatások körébe tartoznak a jogi tanácsadási és képviseleti szolgáltatások bármely jogi, bírósági és választottbírósági eljárásban; a jogi dokumentáció elkészítésével kapcsolatos szolgáltatások; a hitelesítési szaktanácsadás, illetve a vagyon- és hagyatékkezelési szolgáltatások.

| 2.10.2.1.b. | A számviteli, könyvvizsgálati, könyvelési és adótanácsadói szolgáltatások tartalmazzák a kereskedelmi gazdasági műveletek nyilvántartását üzleti vállalkozások és mások számára; a számviteli nyilvántartások és pénzügyi kimutatások megvizsgálását; az üzleti adótervezést és tanácsadást; valamint az adózási dokumentumok elkészítését. |
| --- | --- |

2.10.2.1.b.

A számviteli, könyvvizsgálati, könyvelési és adótanácsadói szolgáltatások tartalmazzák a kereskedelmi gazdasági műveletek nyilvántartását üzleti vállalkozások és mások számára; a számviteli nyilvántartások és pénzügyi kimutatások megvizsgálását; az üzleti adótervezést és tanácsadást; valamint az adózási dokumentumok elkészítését.

| 2.10.2.1.c. | Az üzletiviteli és vezetési tanácsadás, PR szolgáltatások tartalmazzák a vállalkozások számára üzletpolitikai és az üzleti stratégiai ügyben nyújtott tanácsadási, iránymutatási és operatív segítségnyújtási szolgáltatásokat, illetve egy szervezet átfogó tervezését, szerkezetének kialakítását és irányítását. Beletartoznak a következők: vagyonkezelési díjak, a vállalatirányítás auditálása; a piacmenedzselés, a humán erőforrásokkal, a termelésirányítással és a projektmenedzsmenttel kapcsolatos konzultáció; valamint az ügyfelek arculatának, illetve az ügyfelek közvéleménnyel és egyéb intézményekkel való kapcsolatának javítását célzó tanácsadási, iránymutatási és operatív szolgáltatások. |
| --- | --- |

2.10.2.1.c.

Az üzletiviteli és vezetési tanácsadás, PR szolgáltatások tartalmazzák a vállalkozások számára üzletpolitikai és az üzleti stratégiai ügyben nyújtott tanácsadási, iránymutatási és operatív segítségnyújtási szolgáltatásokat, illetve egy szervezet átfogó tervezését, szerkezetének kialakítását és irányítását. Beletartoznak a következők: vagyonkezelési díjak, a vállalatirányítás auditálása; a piacmenedzselés, a humán erőforrásokkal, a termelésirányítással és a projektmenedzsmenttel kapcsolatos konzultáció; valamint az ügyfelek arculatának, illetve az ügyfelek közvéleménnyel és egyéb intézményekkel való kapcsolatának javítását célzó tanácsadási, iránymutatási és operatív szolgáltatások.

2.10.2.2.   A reklám, piackutatás és a közvéleménykutatási szolgáltatások tartalmazzák a reklámügynökségek reklámtervező, -készítő és forgalmazó tevékenységét; a médiaelhelyezést, beleértve a reklámfelületek vásárlását és értékesítését; a kereskedelmi vásárok által nyújtott kiállítási szolgáltatásokat; a termékek külföldi reklámozását; a piackutatást; a telemarketinget; valamint a közvélemény-kutatást különféle kérdésekben.

2.10.3.   Műszaki, kereskedelemhez kapcsolódó és más üzleti szolgáltatások

A következők tartoznak ebbe a körbe: 1) építészeti, mérnöki és egyéb műszaki szolgáltatások, 2) hulladékkezelés és szennyeződésmentesítés, mezőgazdasági és bányászati szolgáltatások, 3) operatív lízing, 4) kereskedelemhez kapcsolódó szolgáltatások, és 5) egyéb, máshová nem sorolt üzleti szolgáltatások.

2.10.3.1.   Építészeti, mérnöki és egyéb technikai szolgáltatások

Az alábbiak tartoznak ide: a) építészeti szolgáltatások, b) mérnöki szolgáltatások, c) tudományos és egyéb műszaki szolgáltatások.

| 2.10.3.1.a. | Az építészeti szolgáltatások körébe tartoznak az épületek kialakításával kapcsolatos műveletek. |
| --- | --- |

2.10.3.1.a.

Az építészeti szolgáltatások körébe tartoznak az épületek kialakításával kapcsolatos műveletek.

| 2.10.3.1.b. | A
  mérnöki
  szolgáltatások körébe tartozik a gépek, anyagok, szerszámok, szerkezetek, folyamatok és rendszerek kialakítása, fejlesztése és hasznosítása. Az ilyen típusú szolgáltatások magukban foglalják a tervezési projektekhez kapcsolódó minták, tervek és tanulmányok szállítását. Nem tartozik ide a bányászati tervezés (amely a kőolaj-, földgáz-kitermelési szolgáltatás része). |
| --- | --- |

2.10.3.1.b.

A
  mérnöki
  szolgáltatások körébe tartozik a gépek, anyagok, szerszámok, szerkezetek, folyamatok és rendszerek kialakítása, fejlesztése és hasznosítása. Az ilyen típusú szolgáltatások magukban foglalják a tervezési projektekhez kapcsolódó minták, tervek és tanulmányok szállítását. Nem tartozik ide a bányászati tervezés (amely a kőolaj-, földgáz-kitermelési szolgáltatás része).

| 2.10.3.1.c. | Tudományos és egyéb műszaki szolgáltatások körébe tartozik a földmérés; a térképészet; a termékek tesztelése és tanúsítása; valamint a műszaki vizsgálatok. |
| --- | --- |

2.10.3.1.c.

Tudományos és egyéb műszaki szolgáltatások körébe tartozik a földmérés; a térképészet; a termékek tesztelése és tanúsítása; valamint a műszaki vizsgálatok.

2.10.3.2.   Hulladékkezelés és környezetszennyeződésmentesítés, mezőgazdasági és bányászati szolgáltatások

Az alábbiak tartoznak ide: a) hulladékkezelés és szennyeződésmentesítés, b) mezőgazdasággal, vadászattal és erdőgazdálkodással kapcsolatos szolgáltatások, c) kőolaj-, földgáz-kitermelési szolgáltatások.

| 2.10.3.2.a. | A hulladékkezelés és szennyezésmentesítés körébe tartozik a hulladékgazdálkodás; szennyeződésmentesítés és egyéb környezetvédelmi szolgáltatások. Ide tartoznak a környezetvédelmi szolgáltatások, úgy, mint a szén-dioxid-egyenérték vagy a szén-dioxid-megkötés, melyet más kategóriába nem soroltak be. |
| --- | --- |

2.10.3.2.a.

A hulladékkezelés és szennyezésmentesítés körébe tartozik a hulladékgazdálkodás; szennyeződésmentesítés és egyéb környezetvédelmi szolgáltatások. Ide tartoznak a környezetvédelmi szolgáltatások, úgy, mint a szén-dioxid-egyenérték vagy a szén-dioxid-megkötés, melyet más kategóriába nem soroltak be.

| 2.10.3.2.b. | A mezőgazdasággal, vadászattal és erdőgazdálkodással kapcsolatos szolgáltatások magukban foglalják azokat a mezőgazdasági szolgáltatásokat, amelyek a mezőgazdasághoz kapcsolódnak, mint például a mezőgazdasági gépek kezelőszemélyzettel történő bérbeadása, a betakarítással, a terményfeldolgozással, a kártevőkkel szembeni védekezéssel, az állatok takarmányozásával, gondozásával, illetve tenyésztésével kapcsolatos szolgáltatások. A vadászattal, a vadgazdálkodással, az erdőgazdálkodással és a fakitermeléssel, valamint a halászattal kapcsolatos szolgáltatások, továbbá az állatorvosi szolgáltatások is itt szerepelnek,. |
| --- | --- |

2.10.3.2.b.

A mezőgazdasággal, vadászattal és erdőgazdálkodással kapcsolatos szolgáltatások magukban foglalják azokat a mezőgazdasági szolgáltatásokat, amelyek a mezőgazdasághoz kapcsolódnak, mint például a mezőgazdasági gépek kezelőszemélyzettel történő bérbeadása, a betakarítással, a terményfeldolgozással, a kártevőkkel szembeni védekezéssel, az állatok takarmányozásával, gondozásával, illetve tenyésztésével kapcsolatos szolgáltatások. A vadászattal, a vadgazdálkodással, az erdőgazdálkodással és a fakitermeléssel, valamint a halászattal kapcsolatos szolgáltatások, továbbá az állatorvosi szolgáltatások is itt szerepelnek,.

| 2.10.3.2.c. | Kőolaj-, földgáz-kitermelési szolgáltatások körébe tartoznak a kőolaj- és földgázmezőkön biztosított bányászati szolgáltatások, beleértve a fúrást, a fúrótornyok építését, a javítási és leszerelési szolgáltatásokat, az olaj- és gázkutak belsejének cementezését. A bányászati kutatásokkal és feltárásokkal kapcsolatos szolgáltatások, valamint a bányamérnöki szolgáltatások és geológiai földmérések szintén itt szerepelnek. |
| --- | --- |

2.10.3.2.c.

Kőolaj-, földgáz-kitermelési szolgáltatások körébe tartoznak a kőolaj- és földgázmezőkön biztosított bányászati szolgáltatások, beleértve a fúrást, a fúrótornyok építését, a javítási és leszerelési szolgáltatásokat, az olaj- és gázkutak belsejének cementezését. A bányászati kutatásokkal és feltárásokkal kapcsolatos szolgáltatások, valamint a bányamérnöki szolgáltatások és geológiai földmérések szintén itt szerepelnek.

2.10.3.3.   Operatív lízing

Az operatív lízing a termelt eszközök olyan megállapodás alapján történő bérbeadása, melynek alapján a bérlő jogosult az állóeszköz használatára, de ezzel a kárveszély viselése és a tulajdonjog előnyei a bérbeadónál maradnak. Az operatív lízing épületek vagy berendezések esetében bérletnek is nevezhető. Az operatív lízingszolgáltatások körébe tartozik a hajók, repülőgépek és szállítóeszközök személyzet nélküli lízingje (bérlete). Ide tartoznak a más típusú berendezések kezelő nélküli bérléséhez kapcsolódó operatívlízing-fizetések, beleértve a számítógépek és távközlési eszközök bérlését. Az állóeszközök – úgy mint szoftverek, szellemi termék stb. - használatának jogáért történő licencfizetések a megfelelő kategóriák alá tartoznak (számítástechnikai szolgáltatások, szellemi tulajdon felhasználásának máshová nem sorolt díjai, stb.), nem pedig az operatív lízing körébe. Nem tartozik az operatív lízing szolgáltatások körébe a távközlési vonalak vagy kapacitások lízingje (a távközlési szolgáltatások körébe tartozik); hajók és repülőgépek személyzettel történő bérlete (a szállítási szolgáltatások része); és az idegenforgalomhoz kapcsolódó bérlet (az idegenforgalom körébe tartozik).

2.10.3.4.   Kereskedelemhez kapcsolódó szolgáltatás

A kereskedelemhez kapcsolódó szolgáltatás tartalmazza az áru- és szolgáltatási ügyletek után kereskedők, árutőzsdei ügynökök és bizományosi ügynökök, árverezők részére fizetendő jutalékokat. Nem tartoznak a kereskedelemmel kapcsolatos szolgáltatások körébe a franchisedíjak (melyek a szellemi tulajdonjavak felhasználásának máshová nem sorolt díjainak részei); pénzügyi eszközök közvetítő kereskedelmével (a pénzügyi szolgáltatások része); a biztosításközvetítéssel (a biztosítási tevékenységhez kapcsolódó kiegészítő szolgáltatás része) és a szállítással kapcsolatos díjak, úgy mint az ügynöki jutalékok (a szállítás része).

2.10.3.5.   Egyéb, máshová nem sorolt üzleti szolgáltatások

Az egyéb üzleti szolgáltatások körébe tartoznak a villamos energia, a víz, a gáz és más kőolajtermékek elosztási szolgáltatásai, klimatizálás, amennyiben ezeket az átviteli szolgáltatásoktól elkülönítve azonosítják; a munkaerő-kölcsönzés, a biztonsági és nyomozási szolgáltatások, a fordítás és tolmácsolás, a fényképészeti szolgáltatások, a kiadói tevékenység és az ingatlanszolgáltatások

2.11.   Személyes, kulturális és szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások

Ebbe a körbe tartoznak az audiovizuális és kapcsolódó szolgáltatások és az egyéb személyes, kulturális és szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások.

2.11.1.   Audiovizuális és kapcsolódó szolgáltatások

Ez a tétel tovább bontható audiovizuális szolgáltatásokra és művészeti szolgáltatások. Tartalmazza a mozgófilmek (film és videoszalag), rádiós és televíziós műsorok (élő vagy rögzített), illetve zenei felvételek előállításával kapcsolatos szolgáltatásokat és a kapcsolódó díjakat. Ide tartozik az audiovizuális és kapcsolódó termékek kölcsönzési díja és a kódolt tévécsatornákhoz való hozzáférés (mint a kábel és műholdas szolgáltatások); a tömegesen előállított és örökös használatra megvásárolt vagy eladott, elektronikus úton leszállított (letöltött) audiovizuális termékek, az előadóművészek (színészek, zenészek, táncosok), szerzők, zeneszerzők stb. díjazása. Nem tartoznak ide az audiovizuális termékek másolására és/vagy terjesztésére vonatkozó díjak vagy licencek, mivel ezek a szellemi termék használatának máshova nem sorolt díja tétel részét képezik.

2.11.2.   Az egyéb személyes, kulturális és szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások

Az alábbiak tartoznak ide: a) oktatási szolgáltatások, b) egészségügyi szolgáltatások, c) kulturális örökséggel és szabadidős tevékenységgel kapcsolatos d) egyéb személyi szolgáltatások.

| 2.11.2.a. | Az oktatási szolgáltatások magában foglalja a rezidensek és nem rezidensek közötti, az oktatással kapcsolatos szolgáltatásokat, mint például levelező tanfolyamokat és televízión vagy az interneten keresztül történő képzést, valamint a képzést olyan tanárok stb. révén, akik közvetlen szolgáltatást nyújtanak a befogadó gazdaságokban. |
| --- | --- |

2.11.2.a.

Az oktatási szolgáltatások magában foglalja a rezidensek és nem rezidensek közötti, az oktatással kapcsolatos szolgáltatásokat, mint például levelező tanfolyamokat és televízión vagy az interneten keresztül történő képzést, valamint a képzést olyan tanárok stb. révén, akik közvetlen szolgáltatást nyújtanak a befogadó gazdaságokban.

| 2.11.2.b. | Az egészségügyi szolgáltatások magában foglalja az orvosok, ápolók, illetve mentősök és hasonló tevékenységet végző más személyzet által nyújtott szolgáltatásokat, valamint a laboratóriumi és hasonló szolgáltatásokat akár távkapcsolat útján, akár a helyszínen végzik ezeket. Nem foglalja magában az utazóknak az oktatással és az egészséggel kapcsolatos kiadásait (ezek az idegenforgalomban szerepelnek). |
| --- | --- |

2.11.2.b.

Az egészségügyi szolgáltatások magában foglalja az orvosok, ápolók, illetve mentősök és hasonló tevékenységet végző más személyzet által nyújtott szolgáltatásokat, valamint a laboratóriumi és hasonló szolgáltatásokat akár távkapcsolat útján, akár a helyszínen végzik ezeket. Nem foglalja magában az utazóknak az oktatással és az egészséggel kapcsolatos kiadásait (ezek az idegenforgalomban szerepelnek).

| 2.11.2.c. | Kulturális örökséggel és szabadidős tevékenységgel kapcsolatos szolgáltatások körébe tartoznak a múzeumokkal és más kulturális, sporttal, szerencsejátékkal kapcsolatos és szabadidős szolgáltatások, a lakóhelyük gazdaságán kívüli személyeket érintő szolgáltatások kivételével (melyek az idegenforgalom körébe tartoznak). |
| --- | --- |

2.11.2.c.

Kulturális örökséggel és szabadidős tevékenységgel kapcsolatos szolgáltatások körébe tartoznak a múzeumokkal és más kulturális, sporttal, szerencsejátékkal kapcsolatos és szabadidős szolgáltatások, a lakóhelyük gazdaságán kívüli személyeket érintő szolgáltatások kivételével (melyek az idegenforgalom körébe tartoznak).

| 2.11.2.d. | Az egyéb személyi szolgáltatások körébe tartoznak a szociális szolgáltatások, a háztartási szolgáltatások, stb. |
| --- | --- |

2.11.2.d.

Az egyéb személyi szolgáltatások körébe tartoznak a szociális szolgáltatások, a háztartási szolgáltatások, stb.

2.12.   Máshová nem sorolt kormányzati áruk és szolgáltatások

Ez egy maradványkategória, amely magában foglalja azokat a kormányzati áru- és szolgáltatástranzakciókat (beleértve a nemzetközi szervezetek gazdasági műveleteit is), amelyek más tétel alá nem sorolhatóak be. Ide tartozik az enklávék – így nagykövetségek, konzulátusok, katonai bázisok és nemzetközi szervezetek – azon gazdaság rezidenseivel folytatott összes (áru és szolgáltatási) gazdasági művelete, amelyben az enklávé található. Nem tartoznak ide az enklávék saját gazdaságuk rezidenseivel végzett gazdasági műveletei. A gazdasági műveletet végző kormányzati egységtől függően ez a tétel tovább bontható követségek és konzulátusok, katonai egységek és ügynökségek gazdasági műveleteivel érintett árukra és szolgáltatásokra és máshová nem sorolt kormányzati áruk és szolgáltatások tételre.

3.   ELSŐDLEGES JÖVEDELMEK

Az elsődleges jövedelmek az a bevétel, mely az intézményi egységeknél a termelési folyamathoz való hozzájárulásuk vagy pénzügyi eszközök szolgáltatása vagy természeti erőforrások más intézményi egységeknek történő bérbeadása ellenértékeként halmozódik fel. Ide tartozik a munkavállalói jövedelem, a befektetések jövedelme és más elsődleges jövedelmek.

3.1.   Munkavállalói jövedelem (D1)

Munkavállalói jövedelem akkor kerül kimutatásra, amikor a munkaadó (a termelő egység) és a munkavállaló különböző gazdaságokban rezidens. Azon gazdaság esetében, amelyben a termelő egység rezidens, a munkavállalók díjazása az a teljes pénzbeni vagy természetbeni javadalmazás (beleértve a munkáltató által a társadalombiztosítási rendszerekbe vagy magánbiztosításra vagy nyugdíjalapba fizetett hozzájárulásokat), amelyet a rezidens vállalkozásnak a nem rezidens munkavállaló részére az általa az elszámolási időszak során végzett munkáért fizetnie kell. Azon gazdaság esetében, melyben a magánszemély rezidens, a díjazás az a teljes pénzbeni vagy természetbeni juttatás, melyet a magánszemély a nem rezidens vállalkozástól az elszámolási időszak során végzett munkáért kap. Fontos annak vizsgálata, hogy foglalkoztatási jogviszony fennáll-e, ha nem, a kifizetés szolgáltatás megvásárlásának minősül.

3.2.   Befektetések jövedelme

A befektetések jövedelme a rezidensek tulajdonában álló külföldi pénzügyi eszközökből (bevétel) és szimmetrikusan, a nem rezidensek tulajdonában álló belföldi pénzügyi eszközből (kiadás) ered. A befektetések jövedelmébe beletartozik a részesedésekből származó jövedelem (osztalékok, kvázi-vállalatokból történő jövedelemkivonás,újrabefektetett jövedelem) és az adósság típusú jövedelem (kamat), valamint a biztosítottak, nyugdíj- és szabványosított-garancia rendszerekben résztvevők tulajdonosi jövedelmei.

A fizetési mérlegben a befektetési jövedelmek a befektetések funkciója szerint is besorolásra kerülnek közvetlen befektetések, portfólióbefektetések, egyéb befektetések vagy nemzetközi tartalékok jövedelme kategóriákba, valamint további megbontásra kerülnek a befektetések típusa szerint is. A befektetés részletes funkciónkénti meghatározását lásd a pénzügyi mérlegnél.

Ha külön azonosítható, a (tőke) pozíciókon realizált nyereség és veszteség nem befektetési jövedelemnek minősül, hanem a befektetés értékében a piaci ár változásának. A kamatderivatívákkal kapcsolatos tranzakciókat kizárólag a pénzügyi derivatívák között tartják nyilván a pénzügyi mérlegben.

3.2.1.   Kamatok (D41)

A kamat a befektetési jövedelem olyan formája, melyet meghatározott típusú pénzügyi eszközök – nevezetesen betétek (AF2), hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (AF3), hitelek (AF4) és más követelések (AF8) – tulajdonosa kap azért, mert a pénzügyi eszközöket más intézményi egység rendelkezésére bocsátja. A kamatok között szerepel továbbá a különleges lehívási jogok (SDR) állománya és a kiosztott SDR-ek. Az elsődleges jövedelem számlán a „tiszta kamatot” kell kimutatni, kiiktatva a „tényleges kamat” FISIM-elemét. A kamatjövedelem elszámolása annak esedékességekor történik.

3.2.2.   Felosztott jövedelmek (D42)

3.2.2.1.   Osztalék (D421)

Az osztalék a részvények (AF5) tulajdonosainak kiosztott jövedelem, amelyet e tulajdonosok azért kapnak, mert pénzeszközöket bocsátanak a vállalatok rendelkezésére. Az osztalékot abban az időpontban kell kimutatni, amelyet követően a részvényekkel osztalékszelvény nélkül kereskednek.

3.2.2.2.   Jövedelem kivonása a kvázi vállalatokból (D422)

A jövedelem kivonása a kvázi vállalatokból (a vállalatként viselkedő, nem bejegyzett vállalkozások, pl. fióktelepek, nem rezidensek, közös vállalatok, vagyonkezelők tulajdonában álló termőföld vagy természeti erőforrás tekintetében a képzett rezidens egységek) azokat az összegeket tartalmazza, amelyeket a vállalkozók ténylegesen saját céljaikra kvázi vállalataikból kivesznek. A kvázi vállalatok jövedelméből való kivonások akkor kerülnek elszámolásra, amikor azokra ténylegesen sor kerül.

3.2.3.   A külföldi közvetlentőke-befektetések újrabefektetett jövedelme (D43)

Az újrabefektetett jövedelem képviseli a közvetlentőke-befektetők azon jövedelemből való részesedését – a tulajdonosi részesedés arányában –, melyet a külföldi leányvállalatok, társult vállalkozások és a fióktelepek osztalékként nem osztanak ki. Ezek meghatározása úgy történik, mint a közvetlen befektető részesedése a tárgyidőszakban a közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalatok összes összevont nyereségéből (adózás, kamatfizetés és értékcsökkenés elszámolása után), csökkentve az adott időszakban esedékes osztalékokkal, akkor is, ha ezek az osztalékok korábbi időszakokban megkeresett nyereséghez kapcsolódnak.

Az újrabefektetett jövedelmet arra az időszakra kell elszámolni, amikor az képződött.

3.2.4.   Befektetési alapok befektetési jegyeinek jövedelme (D443)

A kollektív befektetési vállalkozások – beleértve a befektetési alapokat és vagyonkezelő társaságokat – befektetőinek tulajdonítható befektetési jövedelem két külön tételből áll: osztalékok (D4431) és újrabefektetett jövedelem (D4432).

A befektetési alapok jövedelme tekinthető úgy, hogy az a befektetőknek (vagy a befektetési jegyek tulajdonosainak) úgy kerül továbbadásra, mintha az a részesedésük befektetési jövedelme lenne. A befektetési alapok jövedelmüket a befektetőktől kapott pénz befektetésével keresik. A befektetők befektetési alaptól származó jövedelmének meghatározása úgy történik, hogy az alap befektetési portfóliójának befektetési jövedelméből levonásra kerülnek a működési költségek. A befektetőket illeti meg a befektetési alapok működési költséggel csökkentett, nettó jövedelme. Amennyiben a nettó eredmény csak részben kerül a befektetők között osztalékként kiosztásra, a visszaforgatott nyereséget úgy kell tekinteni, mintha az a befektetők szétosztásra, majd újrabefektetésre került volna.

3.2.5.   Biztosítási kötvények, nyugdíjrendszerek és szabványosított garanciarendszerek tulajdonosainak betudható jövedelmek

E tétel meghatározásához külön, nem a fizetési mérleg adatigény részeként vizsgáljuk alkotóelemeit.

3.2.5.1.   A biztosítási kötvénytulajdonosok jövedelme (D441) egyenlő a biztosítástechnikai tartalékok befektetéséből származó elsődleges jövedelmek összegével. A tartalékok azok, amelyek tekintetében a biztosítótársaság a kötvénytulajdonosok felé azonos összegű kötelezettséget mutat ki.

3.2.5.2.   Nyugdíjjogosultságok után fizetendő befektetési jövedelem (D442)

A nyugdíjjogosultságok a meghatározott hozzájárulási rendszerből vagy a meghatározott juttatási rendszerből erednek.

3.3.   Egyéb elsődleges jövedelmek

Besorolásuk a jelentést készítő gazdaság intézményi szektorai (államháztartás vagy más szektorok szerint történik) és beletartoznak a következő összetevők: termelési és importadók, támogatások és bérleti díjak.

3.3.1.   Termelési és importadók (D2)

Ez a tétel a következő összetevőkből áll:

| 3.3.1.1. | A termékadókat (D21) bizonyos áruk előállítása, szolgáltatások nyújtása vagy határokon átnyúló kereskedelme esetén, azok egységei után kell befizetni. Ennek példái a hozzáadottérték-adó, az importadók, a jövedéki adók és fogyasztási adók. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

A termékadókat (D21) bizonyos áruk előállítása, szolgáltatások nyújtása vagy határokon átnyúló kereskedelme esetén, azok egységei után kell befizetni. Ennek példái a hozzáadottérték-adó, az importadók, a jövedéki adók és fogyasztási adók.

| 3.3.1.2. | Az egyéb termelési adók (D29) minden olyan adót magukban foglalnak, amelyek a vállalkozásoknál a termelés folyamatába való bekapcsolódás következtében merülnek fel, és ide tartoznak az üzleti vagy szakmai engedélyek megszerzése érdekében befizetett adók. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Az egyéb termelési adók (D29) minden olyan adót magukban foglalnak, amelyek a vállalkozásoknál a termelés folyamatába való bekapcsolódás következtében merülnek fel, és ide tartoznak az üzleti vagy szakmai engedélyek megszerzése érdekében befizetett adók.

3.3.2.   Támogatások (D3)

Ez a tétel a következő összetevőkből áll:

| 3.3.2.1. | A terméktámogatás (D31) az előállított vagy importált áru vagy a nyújtott szolgáltatás egysége után fizetendő támogatás. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

A terméktámogatás (D31) az előállított vagy importált áru vagy a nyújtott szolgáltatás egysége után fizetendő támogatás.

| 3.3.2.2. | Az egyéb termelési támogatások (D39) a rezidens termelőegységek által a termelésben való részvételük következtében kapott terméktámogatásokon kívüli támogatásokat foglalják magukban. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Az egyéb termelési támogatások (D39) a rezidens termelőegységek által a termelésben való részvételük következtében kapott terméktámogatásokon kívüli támogatásokat foglalják magukban.

3.3.3.   Bérleti díj (D45)

A bérleti díjak a természeti erőforrások nem rezidens intézményi egység rendelkezésére bocsátásáért járó jövedelmek. A bérleti díjra példa az ásványi anyagok és más föld alatti eszközök kitermelésére használt telek használatáért, a halászati, erdészeti és legeltetési jogokért fizetendő összegek. A természeti erőforrások – így föld alatti eszközök - bérlői által teljesített rendszeres fizetéseket gyakran jogdíjnak nevezik, de azok bérleti díjnak minősülnek.

4.   MÁSODLAGOS JÖVEDELMEK

A másodlagos jövedelmek számla a rezidensek és nem rezidensek közötti folyó transzfereket mutatja. A transzfer egy olyan tétel, amely egy szervezeti egység által egy másik szervezeti egységnek nyújtott termékhez, szolgáltatáshoz, pénzügyi eszközhöz vagy egyéb nem-termelt eszközhöz kapcsolódik, és melynél a gazdasági értékhez nem kötődik ellentételezés. Folyó transzfer minden olyan transzfert tartalmaz, amely nem tőketranszfer.

Az adatösszeállító gazdaság folyó transzfereit aszerint kell az adott szervezeti egységhez sorolni, hogy a transzfert ki nyújtja, illetve kapja (államháztartás vagy egyéb szektor).

| | Az államháztartás folyó transzferei a folyó jövedelem-, vagyon- és más adókat, a társadalombiztosítási járulékokat, a társadalmi juttatásokat, a nemzetközi együttműködéshez kapcsolódó folyó transzfereket, a különféle folyó transzfereket, valamint az EU áfa- és GNI-alapú saját forrásait foglalja magában. |
| --- | --- |

Az államháztartás folyó transzferei a folyó jövedelem-, vagyon- és más adókat, a társadalombiztosítási járulékokat, a társadalmi juttatásokat, a nemzetközi együttműködéshez kapcsolódó folyó transzfereket, a különféle folyó transzfereket, valamint az EU áfa- és GNI-alapú saját forrásait foglalja magában.

| | Egyéb szektorok folyó transzferei a következők: folyó jövedelem-, vagyon- és más adók, társadalombiztosítási járulékok, pénzbeni társadalmi juttatások, különféle folyó transzferek, nettó nemélet-biztosítási díjak, nemélet-biztosítási kártérítések és a nyugdíjjogosultságok változása miatti korrekció. A különféle folyó transzferek (D.75) körébe tartoznak a rezidens és nem rezidens háztartások közötti személyi transzferek (melynek részét képezik a munkavállalók hazautalásai). |
| --- | --- |

Egyéb szektorok folyó transzferei a következők: folyó jövedelem-, vagyon- és más adók, társadalombiztosítási járulékok, pénzbeni társadalmi juttatások, különféle folyó transzferek, nettó nemélet-biztosítási díjak, nemélet-biztosítási kártérítések és a nyugdíjjogosultságok változása miatti korrekció. A különféle folyó transzferek (D.75) körébe tartoznak a rezidens és nem rezidens háztartások közötti személyi transzferek (melynek részét képezik a munkavállalók hazautalásai).

4.1.   Folyó jövedelem-, vagyon- és más adók (D5)

A folyó jövedelem-, vagyon- és más adók a nemzetközi számlákban főként a nem rezidensek munkavégzése után vagy pénzügyi eszközeiből eredő jövedelmére kivetett adókat jelentik. Ide tartoznak továbbá a nem rezidensek eszközeiből származó tőkenyereség adói is. A jövedelmet, valamint a pénzügyi eszközök tőkenyereségét terhelő adókat rendszerint az egyéb szektorok (magánszemélyek, vállalkozások és nonprofit intézmények) fizetik, és az államháztartás kapja.

4.2.   Társadalombiztosítási járulékok (D61)

A társadalombiztosítási járulékok alatt azon tényleges vagy imputált társadalombiztosítási járulékok értendők, amelyeket a háztartások a társadalombiztosítási rendszerekbe befizetnek azért, hogy fedezetet képezzenek a fizetendő juttatásokra.

4.3.   Társadalmi juttatások (D62+D63)

A társadalmi juttatások a kötelező társadalombiztosítás és nyugdíjrendszerek alapján fizetendő juttatásokat tartalmazza. Ide tartoznak a nyugdíjak, eseményekből vagy körülményekből adódó nem nyugdíj-juttatások, mint például betegség, munkanélküliség, lakhatás, oktatás, melyek lehetnek pénzbeniek vagy természetbeniek.

4.4.   Nettó nemélet-biztosítási díjak (D71)

A nettó nemélet-biztosítási díjak tartalmazzák mind a biztosításikötvény-tulajdonosok által az elszámolási időszak alatt a biztosítási fedezetért fizetendő tényleges díjakat (megszolgált díjak), mind a biztosításikötvény-tulajdonosoknak a biztosítók kezelési költségeinek levonása után járó befektetéseiből származó jövedelemből fizetendő díjkiegészítéseket. A szolgáltatási díjak a kötvénytulajdonosok általi szolgáltatásvásárlást képviselnek, és azok biztosítási szolgáltatásként kerülnek kimutatásra. E tételbe tartoznak a szabványosított garanciák nettó díjai.

4.5.   Nemélet-biztosítási kártérítések (D72)

A nemélet-biztosítási kártérítések az igények kiegyenlítése során fizetendő, a következő elszámolási időszak során esedékesség váló összegek. A követelés abban az időpontban válik esedékessé, amikor az jogos követelést megalapozó esemény bekövetkezik. Ebben a tételben kerülnek elszámolásra a szabványosított hitelgaranciák alapján kifizetendő követelések.

4.6.   Nemzetközi együttműködéshez kapcsolódó folyó transzferek (D74)

A nemzetközi együttműködéshez kapcsolódó folyó transzferek tartalmazzák a kormányzat és a külföldi kormányok vagy nemzetközi szervezetek közötti folyó pénzbeni vagy természetbeni transzfereket. A nemzetközi együttműködéshez kapcsolódó folyó transzferek egy része az Európai Unió intézményeivel szemben áll fenn.

4.7.   Különféle folyó transzferek (D75)

A pénzben vagy természetben teljesített különféle transzferek körébe tartoznak a következők: a háztartásokat segítő nonprofit intézményekhez irányuló folyó transzferek (D751), a háztartások közötti folyó transzferek (D752), az egyéb különféle folyó transzferek (D759), beleértve a bírságokat és kötbéreket, a nyereményszelvények és szerencsejáték-bevételek egy részét, a kártérítési összegeket és egyebeket.

4.7.1.   Személyi transzferek rezidens és nem rezidens háztartások között

A rezidens és nem rezidens háztartások közötti személyi transzferek közé tartozik az összes, a rezidens háztartások által pénzben vagy természetben teljesített vagy kapott folyó transzfer, amelyet a rezidens vagy nem rezidens háztartások számára teljesítenek vagy azoktól kapnak. A személyi transzferek közé tartoznak („ebből” tételként) a munkavállalók hazautalásai.

4.7.1.1.   Munkavállalók hazautalásai

A munkavállalók hazautalásai azon migránsok nem rezidens háztartásoknak történő személyes transzferei, akik új gazdaságban rezidens munkavállalók. Azok a személyek, akik az új gazdaságban egy évnél rövidebb ideig dolgoznak és tartózkodnak, nem rezidensnek minősülnek és díjazásuk a munkavállalói jövedelem tételben kerül elszámolásra.

4.8.   Az EU hozzáadottérték-adó- és GNI-alapú saját forrásai (D76)

A hozzáadottérték-adó- és GNI-alapú harmadik és negyedik uniós saját források az egyes tagállamok kormányzata által az Európai Uniós intézményeinek fizetett folyó transzferek.

4.9.   Nyugdíjjogosultságok változása miatti korrekció (D8)

A nyugdíjjogosultságok változása miatti korrekció a nyugdíjak folyó transzferként történő kezelésének és a nyugdíjjogosultságok pénzügyi eszközként kezelésének egyeztetéséhez szükséges. A korrekciót követően a folyó fizetési mérleg egyenlege ugyanakkora, mint amekkora akkor lenne, ha a társadalombiztosítási járulékok és nyugdíjbevételek nem folyó transzferként lennének elszámolva.

B.   TŐKEMÉRLEG

A tőkemérleg a nem-termelt, nem-pénzügyi eszközök beszerzését/eladását és a tőketranszfereket fedi le.

5.1.   Nem-termelt, nem-pénzügyi eszközök bruttó beszerzésének és eladásának egyenlege

A nem-termelt, nem-pénzügyi eszközök a következőkből állnak: a) természeti erőforrások, b) szerződések, lízingek és licencek, valamint c) marketingeszközök (márkanevek, védjegyek) és goodwill. A nem termelt, nem pénzügyi eszközök beszerzése és eladása külön, bruttó alapon – nem pedig nettósítva – kerül kimutatásra. A tőkemérleg e tétele alatt csak az ilyen eszközök vételét/eladását – de nem a használatát – kell nyilvántartani.

5.2.   Tőketranszferek (D9)

A tőketranszferek a következőkből állnak: i. a tárgyi eszközök tulajdonjogának átruházása; ii. a tárgyi eszközök beszerzéséhez vagy eladásához kapcsolódó, vagy azoktól függő pénzeszközök transzfere; és iii. a hitelezők által a kötelezettségek ellenszolgáltatás nélküli elengedése. A tőketranszferek történhetnek pénzben vagy természetben (a tartozáselengedéshez hasonlóan). A tőketranszfereket a jelentést készítő gazdaságban a transzfert végző vagy kapó intézményi szektor (kormányzat vagy egyéb szektorok) szerint sorolják be.

A tőketranszferek a következőket tartalmazzák: tőkeadók, beruházási támogatások és egyéb tőketranszferek.

5.2.1.   Tőkeadók (D91)

A tőkeadók a szervezeti egységek tulajdonában lévő eszközök vagy nettó vagyon, illetve a szervezeti egységek között transzferek eredményeképpen átruházott eszközök értéke után nem rendszeresen vagy ritka időközönként kivetett adókat foglalják magukban. Ide tartoznak az örökösödési adók, a kedvezményezettek tőkéje után a személyek közötti ajándékozásra kivetett adók.

5.2.2.   Beruházási támogatások (D92)

A beruházási támogatások a tárgyi eszköz beszerzési költségeinek teljes vagy részleges finanszírozására nyújtott pénzbeni vagy természetbeni tőketranszferek. A kedvezményezettek kötelesek a készpénzben kapott beruházási támogatás bruttó állóeszköz-felhalmozásra való felhasználására, és a támogatásokat gyakorta adott beruházási projektekhez – mint építési nagyberuházások – kötik.

5.2.3.   Egyéb tőketranszferek (D99)

Ide tartoznak a biztosítási szerződések által nem fedezett nagy értékű károkra vagy súlyos balesetekre kártérítésként teljesített jelentősebb egyszeri kifizetések, a nagyértékű ajándékok és adományok, beleértve a nonprofit szervezeteknek nyújtott ajándékokat. Ebbe a kategóriába tartozik az adósságelengedés.

5.2.3.1.   Adósságelengedés

Az adósságelengedés a hitelező és adós szerződéses jogviszonyán belül az adósságkötelezettség teljes vagy részleges elengedése.

C.   PÉNZÜGYI MÉRLEG ÉS NEMZETKÖZI BEFEKTETÉSI POZÍCIÓ

Általánosságban a pénzügyi mérleg mutatja ki azokat a gazdasági műveleteket, melyek rezidensek és nem rezidensek között jöttek létre és pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket érintettek. A pénzügyi mérlegben a gazdasági műveletek nettósítva szerepelnek: a pénzügyi eszközök nettó beszerzése megfelel az eszközbeszerzés és az eszközállomány-csökkenés különbségének.

A nemzetközi befektetési pozíció (IIP) a negyedév végén a gazdaság rezidenseinek azon pénzügyi eszközeinek értékét mutatja, melyek nem rezidensek irányában fennálló követelések, valamint valamely gazdaság rezidenseinek nem rezidensek irányában fennálló követeléseit, továbbá a tartalékeszközként tartott aranyrudakat. Az eszközök és kötelezettségek különbsége a nemzetközi befektetési pozícióban nettó pozíció, és a külföld irányában fennálló nettó követeléseket vagy nettó kötelezettségeket képviseli.

A nemzetközi befektetési pozíció időszakvégi értéke az előző időszakvégi pozíciókból, illetve azon egyéb változásokból ered, melyek oka nem a rezidensek és nem rezidensek közötti gazdasági műveletek, melyek egyéb mennyiségi változásoknak (és árfolyamok vagy árak változása miatti) átértékeléseknek tudhatóak be.

A funkcionális megosztás szerint a határokon átnyúló pénzügyi gazdasági műveleteket és pozíciókat közvetlen befektetés, portfólióbefektetés, (tartalékon kívüli) pénzügyi származtatott eszközök és munkavállalói részvényopciók, egyéb befektetés és tartalékeszközök kategóriákba sorolják. A határokon átnyúló pénzügyi gazdasági műveleteket és pozíciókat tovább bontják eszköztípus és intézménye szektor szerint, a 7. táblázatban meghatározottak szerint.

A gazdasági műveletek és pozíciók értékelésének alapját a piaci árak képezik. A névértéken történő értékelés használatos a nem átruházható eszközök, konkrétan a kölcsönök, betétek és más követelések/tartozások pozíciói tekintetében. Azonban az ezekkel az eszközökkel végrehajtott gazdasági műveletek értékelése piaci áron történik. A gazdasági műveletek piaci értéken történő értékelése és a pozíciók névértéken történő értékelése közötti következetlenség figyelembe vételére az eladó az egyéb árváltozásból eredő átértékelést abban az időszakban mutatja ki, amelyben az eladásra sor kerül, a névérték és az ügyleti érték különbségeként, míg a vevő ellentétes előjelű összeget mutat ki egyéb árváltozásból eredő átértékelésként.

A fizetési mérleg pénzügyi mérlege és a nemzetközi befektetési pozíció tartalmaz ellentételezést az adott funkcionális kategóriákba besorolt instrumentumok felhalmozott jövedelme tekintetében.

6.1.   Közvetlentőke-befektetés

A közvetlentőke-befektetés kapcsolódik az egyik gazdaság olyan rezidenseihez (közvetlen befektető), akik ellenőrzéssel vagy jelentős mértékű befolyással rendelkeznek egy másik gazdaságban rezidens, közvetlentőke–befektetéssel létrehozott vállalkozásban. A nemzetközi standardok szerint az egyik gazdaságban rezidens befektető által egy másik gazdaságban rezidens vállalkozásban a szavazati jogok legalább 10%-ának közvetlen vagy közvetett tulajdona határozza meg az ilyen kapcsolatot. E feltétel alapján közvetlentőke-befektetési kapcsolat létezhet több kapcsolatban álló vállalkozás között, függetlenül attól, hogy a kapcsolat egy tulajdonosi láncot vagy láncok sorozatát foglalja magában. A kapcsolat kiterjedhet a közvetlentőke-befektetéssel létrehozott vállalkozás leányvállalataira, leányvállalatok leányvállalataira és társvállalkozásaira. A közvetlentőke-befektetés megvalósulását követően minden azt követő, a kapcsolódó vállalkozás közötti pénzügyi gazdasági műveletet/pozíciót a közvetlentőke-befektetési tranzakciók és állományok között kell nyilvántartani.

A saját tőke tartalmazza a fióktelepekbe fektetett tőkét, valamint a leányvállalatokban és kapcsolt vállalatokban való részesedést. A visszaforgatott nyereség magában foglalja a közvetlen befektető részesedésének ellentételezését a leányvállalatok vagy kapcsolt vállalkozások nyereségének osztalékként fel nem osztott részéből, valamint a fióktelepek közvetlen befektetőnek át nem utalt, befektetési jövedelemként nyilvántartott nyereségét (lásd a 3.2.3. pontot).

A közvetlen befektetési tulajdonosi részesedés és adósság további bontásra kerül a jogalanyok közötti kapcsolat típusa és a befektetés iránya szerint. A közvetlen befektetési kapcsolatoknak három típusa különböztethető meg:

| a) | A követlentőke befektetők közvetlen befektetéssel létrehozott vállalkozásokba való befektetései. Ez a kategória tartalmazza a közvetlen befektetőtől közvetlen befektetési vállalkozásaiba történő befektetési gazdasági műveleteket (és állományokat) (tekintet nélkül arra, hogy az ellenőrzés vagy befolyás közvetlen vagy közvetett); |
| --- | --- |

a)

A követlentőke befektetők közvetlen befektetéssel létrehozott vállalkozásokba való befektetései. Ez a kategória tartalmazza a közvetlen befektetőtől közvetlen befektetési vállalkozásaiba történő befektetési gazdasági műveleteket (és állományokat) (tekintet nélkül arra, hogy az ellenőrzés vagy befolyás közvetlen vagy közvetett);

| b) | Közvetlentőke-befektetőkbe (kereszttulajdonlás) történő befektetés. Ez a kapcsolattípus a közvetlen befektetési vállalkozástól a közvetlen befektető felé irányuló befektetési tranzakciókat (és állományokat) tartalmazza; |
| --- | --- |

b)

Közvetlentőke-befektetőkbe (kereszttulajdonlás) történő befektetés. Ez a kapcsolattípus a közvetlen befektetési vállalkozástól a közvetlen befektető felé irányuló befektetési tranzakciókat (és állományokat) tartalmazza;

| c) | Társvállalatok között. Ide tartoznak az egymás feletti ellenőrzéssel vagy befolyással nem rendelkező azon vállalatok tranzakciói (és állományai), amelyek közös közvetlentőke-befektető ellenőrzése vagy befolyása alatt állnak. |
| --- | --- |

c)

Társvállalatok között. Ide tartoznak az egymás feletti ellenőrzéssel vagy befolyással nem rendelkező azon vállalatok tranzakciói (és állományai), amelyek közös közvetlentőke-befektető ellenőrzése vagy befolyása alatt állnak.

6.2.   Portfólióbefektetések

A portfólióbefektetések körébe tartoznak a közvetlentőke-befektetések vagy tartalékeszközök körébe nem tartozó, hitelviszonyt vagy tulajdonosi részesedést megtestesítő értékpapírok. A portfólióbefektetések körébe tartoznak a részvényjellegű értékpapírok, befektetési alapok befektetési jegyei és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amennyiben azokat nem sorolták a közvetlentőke-befektetések vagy tartalékeszközök körébe. Az olyan gazdasági műveletek, mint a visszavásárlási megállapodások és az értékpapírkölcsönzés, a portfólióbefektetés köréből kizártak.

6.2.1.   Részvényjellegű értékpapírok (F51/AF51)

A tulajdonosi részesedések körébe tartozik az összes olyan eszköz, amely megtestesíti egy vállalat vagy kvázi-vállalat - valamennyi hitelezői igénye kielégítése utáni - maradványértékére való követeléseket. A hitelviszonnyal ellentétben a tulajdonosi részesedés általában nem ad jogot a tulajdonosnak egy előre meghatározott vagy rögzített képlet szerint meghatározott összegre. A részvényjellegű értékpapírok körébe tartoznak a tőzsdén jegyzett részvények és a tőzsdén nem jegyzett részvények.

A tőzsdén jegyzett részvények (F511/AF511) az olyan részvények, amelyek árfolyamát elismert tőzsdén vagy bármely más másodlagos piacon jegyzik. A tőzsdén nem jegyzett értékpapírok (F512/AF512) az olyan részvényjellegű értékpapírok, melyeket tőzsdén nem jegyeznek.

6.2.2.   Befektetési jegyek (F52/AF52)

A befektetési jegyek a befektetési alapok bocsátják ki. Vagyonkezelő alapok esetében ezeket egységnek nevezik. A befektetési alapok olyan kollektív befektetési vállalkozások, amelyeken keresztül a befektetők összevonják a pénzeszközöket pénzügyi vagy nem pénzügyi eszközökbe történő befektetés céljára. A befektetési jegyeknek a pénzügyi közvetítésben sajátos szerepük van, egyfajta egyéb eszközökbe történő kollektív befektetésként, így azok a többi részvényjellegű részesedéstől megkülönböztetésre kerülnek. Ezen felül jövedelmük kezelése is eltérő, mivel a visszaforgatott nyereséget imputálni kell.

6.2.3.   Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (F3/AF3)

A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok az adósság bizonyítékaként szolgáló, átruházható instrumentumok. Ide tartoznak a váltók, kötvények, saját váltók, forgatható letéti jegyek, kereskedelmi papírok, záloglevelek, eszközfedezetű értékpapírok, pénzpiaci instrumentumok és más hasonló instrumentumok, amelyekkel szokásosan a pénzpiacokon kereskednek. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban fennálló gazdasági műveletek és pozíciók az eredeti lejárat szerint rövid és hosszú lejáratúként kerülnek felosztásra.

6.2.3.1.   Rövid lejáratú értékpapírok (F31/AF31)

A rövid lejáratú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok felhívásra fizetendőek vagy kibocsátásuk legfeljebb egyéves futamidőre történik. Általában feltétlen jogot biztosítanak tulajdonosuknak, hogy egy meghatározott napon egy előre rögzített összeget kapjon. Ezekkel az eszközökkel általában diszkontáron, szervezett piacokon kereskednek; a diszkont mértéke a kamatlábtól és a lejáratig fennmaradó futamidőtől függ.

6.2.3.2.   Hosszú lejáratú értékpapírok (F32/AF32)

A hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat egy évnél hosszabb vagy nem feltüntetett eredeti futamidővel (a bemutatóra szólók kivételével, melyek a rövid lejáratú értékpapírok között szerepelnek) bocsátják ki. Ezek tulajdonosuknak általában: a) feltétlen jogot biztosítanak egy rögzített monetáris bevételre vagy szerződésben meghatározott változó monetáris bevételre (az adós nyereségétől független kamatfizetés); és b) feltétlen jogot biztosítanak egy rögzített összegű tőketörlesztésre meghatározott napon vagy napokon.

A gazdasági műveletek pénzügyi mérlegben való kimutatására akkor kerül sor, amikor a hitelezők vagy adósok lekönyvelik követelésüket vagy tartozásukat. A gazdasági műveletek nyilvántartása a kapott vagy fizetett tényleges áron történik, csökkentve a jutalékokkal és költségekkel. Így a kamatozó értékpapírok esetében befoglalják az utolsó kamatfizetés óta felhalmozott kamatot, míg a névérték alatt kibocsátott értékpapírok esetében a kibocsátás óta felhalmozott kamatot is. A felhalmozott kamat figyelembevétele szükséges a fizetési mérleg pénzügyi mérlegében és a nemzetközi befektetési pozícióban; e tételek ellentételezését a megfelelő jövedelem számlában kell kimutatni.

6.3.   Pénzügyi derivatívák (tartalékon kívül) és munkavállalói részvényopciók (F7/AF7)

A pénzügyi származtatott eszközre vonatkozó szerződés olyan pénzügyi eszköz, amely egy másik, konkrét pénzügyi eszközhöz vagy más mutatószámhoz vagy tőzsdei áruhoz kapcsolódik, és amelyen keresztül a konkrét pénzügyi kockázatokkal (amilyen a kamatlábkockázat, a devizakockázat, a részvény- és tőzsdeáru-árfolyam kockázatai, a hitelkockázatok stb.) önállóan lehet a pénzügyi piacokon kereskedni. Ez a kategória más kategóriáktól elkülönítésre került, mivel kockázatáthárításhoz és nem pénzeszközök vagy más erőforrások átadásához kapcsolódik. Más funkcionális kategóriáktól eltérően a pénzügyi származtatott ügyleteken elsődleges jövedelem nem halmozódik fel. A kamatderivatívákhoz kapcsolódó nettó gazdasági műveleteket pénzügyi származtatott ügyletként kell nyilvántartani, nem pedig befektetési jövedelemként. A pénzügyi származtatott termékek gazdasági műveletet és pozícióit külön gazdasági műveletként kezelik azon mögöttes tételek értékétől, amelyekhez kapcsolódnak. A részvények, elsőbbségi részvények, tulajdonjegyek vagy hasonló dokumentumok tulajdonosi részesedést fejeznek ki. A visszafizetendő letéti kifizetések körébe tartozik a partner csődkockázattól való védelmére letétbe helyezett készpénz vagy más fedezet. Ezek letétnek minősülnek az egyéb befektetések (ha az adós kötelezettségeit a pénzeszközök tágabb fogalma tartalmazza) vagy más követelések/kötelezettségek számlákon. A nem visszafizetendő letéti kifizetések (melyet változó letétnek is neveznek) mérséklik a származtatott eszközön keresztüllétrejött pénzügyi kötelezettséget; ezért azok származtatott pénzügyi ügyletekkel kapcsolatos gazdasági műveletnek minősülnek.

A munkavállalói részvényopciók a vállalat által a munkavállalóinak – a javadalmazás részeként – felkínált, a vállalatban való részesedés vásárlására szóló vételi jogok. Ha a megadott munkavállalói részvényopcióval a pénzpiacokon korlátozás nélkül lehet kereskedni, az származtatott pénzügyi ügyletnek minősül.

6.4.   Egyéb befektetések

Az egyéb befektetések egy maradványkategória, amely tartalmazza az összes pozíciót és gazdasági műveletet, amely nem tartozik a közvetlentőke-befektetések, portfólióbefektetés, pénzügyi származtatott eszközök vagy tartalékeszközök kategóriába. Amennyiben a pénzügyi eszközök és kötelezettségek következő kategóriái nem szerepelnek a közvetlentőke-befektetések vagy tartalékeszközök között, az egyéb befektetések körébe tartoznak a következők: a) egyéb részesedések, b) készpénz és betétek, c) hitelek (beleértve az IMF-hitelkeret és hitelek felhasználását), d) kötvények, nyugdíjrendszerek és szabványosított garanciarendszerek, e) kereskedelmi hitelek és előlegek, f) egyéb követelések és tartozások, és g) kiosztott SDR-ek (az SDR-állományok a tartalékeszközök részét képezik).

A diszkontálva eladott hitelek, betétek és egyéb követelések és tartozások esetében a gazdasági művelet pénzügyi mérlegben kimutatott értéke eltérhet a nemzetközi befektetési pozícióban kimutatott saját névértéktől. Ezek az eltérések más árváltozások miatti átértékelésként kerülnek kimutatásra.

6.4.1.   Egyéb tulajdonosi követelések (F519/AF519)

Az egyéb részesedések körébe tartoznak a nem értékpapír formában megjelenő részesedések, amelyek emiatt nem szerepelnek a portfólióbefektetések körében. A valamely nemzetközi szervezet tőkéjében való részesedés nem értékpapír formájában valósul meg, így az egyéb részesedésnek minősül.

6.4.2.   Készpénz és betétek (F2/AF2)

A készpénz és betétek körébe tartoznak a betétek és a forgalomban lévő készpénz. A betétek szabványosított, nem forgalomképes szerződések, melyeket rendszerint betétgyűjtő intézmények kínálnak, lehetővé téve a hitelező számára változó összegű pénz elhelyezését, majd későbbi kivételét. A betétek rendszerint a tőkeösszeg adósnak történő visszafizetésére vonatkozó garanciát tartalmaznak.

A hitelek és készpénz és betétek között a kölcsönvevő jellege alapján tesznek különbséget. A különbségtétel azt vonja maga után, hogy a követelés oldalon a rezidens pénztartó szektor által a nem rezidensi bankoknak átadott pénzt betétként kell besorolni, illetve a rezidens pénztartó szektor által az nem rezidens banknak nem minősülő intézményeknek (azaz bankokon kívüli szervezeti egységnek) átadott pénzt hitelként kell besorolni. A kötelezettség oldalon a rezidens nem bankok, azaz nem pénzügyi intézmények (nem MPI-k) által felvett pénzt mindig hitelként kell besorolni. Végezetül ez a megkülönböztetés azt jelenti, hogy a rezidens MPI-ket és nem rezidens bankokat érintő minden gazdasági műveletet betétként kell besorolni.

6.4.3.   Hitelek (F4/AF4)

A hitelek azok a pénzügyi eszközök, amelyek a) akkor jönnek létre, amikor a hitelezők közvetlenül pénzt adnak kölcsön az adósoknak, és b) azokat nem forgatható okmányok támasztják alá. Ebbe a kategóriába beletartozik minden hitel, beleértve a jelzáloghiteleket, pénzügyi lízinget és repó típusú műveleteket. Minden repó típusú műveletet, azaz visszavásárlási megállapodásokat, sell/buy-back műveleteket és az értékpapír kölcsönzést (fedezetként készpénzcserével) biztosított hitelként kell kezelni, nem értékpapírok egyszeri vételeként/eladásaként, és azt az „egyéb befektetés” alatt kell kimutatni abban a rezidens rezidens szektorban, amelyik a műveletet végzi. A bankok és egyéb pénzügyi vállalkozások gyakorlatával is összhangban álló ezen eljárás célja, hogy jobban tükrözze e pénzügyi eszközök gazdasági értelmét.

6.4.4.   Biztosítás, nyugdíjrendszerek és szabványosított garanciarendszerek (F6/AF6)

Ez az alábbiakat foglalja magában: a) a nem életbiztosítási biztosítástechnikai tartalék (F61), (b) életbiztosítási és életjáradék-jogosultságok (F62), c) nyugdíjjogosultságok, nyugdíjalapok nyugdíjalap-kezelőkkel szemben fennálló követelései, és nem nyugdíjalapokkal kapcsolatos jogosultságok (F63+F64+F65), és d) a szabványosított garanciák lehívására képzett tartalékok (F66).

6.4.5.   Kereskedelmi hitelek és előlegek (F81/AF81)

A kereskedelmi hitelek és előlegek a szállítók és a vevők árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos gazdasági műveletekhez, valamint a befejezetlen termeléshez nyújtott előlegekkel és az ezekhez kapcsolódó gazdasági műveletekkel előidézett közvetlen hitel nyújtásából fakadó pénzügyi követelések. A kereskedelmi hitelek és előlegek akkor merülnek fel, amikor az áruk és szolgáltatások ellenértékének megfizetése nem az áruk tulajdonjogának átszállásával vagy a szolgáltatás nyújtásával egy időben történik.

6.4.6.   Egyéb aktív és passzív elszámolások (F89/AF89)

Ez a kategória azokat a követeléseket és tartozásokat tartalmazza, melyek nem szerepelnek a kereskedelmi hitel és előlegek vagy más instrumentumok között. Magában foglalja a gazdasági művelet részes feleként létrehozott összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget, amennyiben a művelet és a hozzá tartozó pénzügyi teljesítés eltérő időpontban következik be. Ide tartoznak az adókból, értékpapírok vételéből és eladásából, értékpapír-kölcsönzési díjakból, aranykölcsönök díjából, bérekből és fizetésekből, osztalékokból és társadalombiztosítási hozzájárulásokból eredő, már felmerült, de ki nem fizetett kötelezettségek.

6.4.7.   Különleges lehívási jogok (SDR) felosztása (F12/AF12)

Az IMF tagjainak kiosztott SDR-eket a fogadó SDR-ek keretében felmerült kötelezettségeként az egyéb befektetések között kell kimutatni, a tartalékeszközök SDR-ek tétele alatti megfelelő bejegyzéssel.

6.5.   Nemzetközi tartalékok

A nemzetközi tartalékok azok a külső eszközök, amelyek azonnal a monetáris hatóságok rendelkezésére állnak, és amelyek felett ellenőrzést gyakorolnak a fizetésimérleg-finanszírozási szükségletek kielégítése, árfolyamirányítás érdekében történő devizapiaci beavatkozás és más kapcsolódó célok érdekében (úgy, mint a fizetőeszközbe és a gazdaságba vetett bizalom fenntartása vagy külföldi hitelfelvétel alapjaként). A tartalékeszközöknek devizaeszközöknek, nem rezidensek felé fennálló követeléseknek és ténylegesen létező eszközöknek kell lenniük. A potenciális eszközök nem tartoznak ide. A tartalékeszközök fogalmának alapja a monetáris hatóságok általi „ellenőrzés” és „azonnali felhasználhatóság” fogalma.

6.5.1.   Monetáris arany (F11/AF11)

A monetáris arany a monetáris hatóságok (vagy az ilyen hatóságok tényleges felügyelete alá tartozó más szervezetek) a devizatartalékok részeként tartott arany. Ide tartoznak a tömbarany és a nem rezidenseknél tartott nem-allokált aranyszámlák, melyek aranyszállítási igényt keletkeztetnek.

6.5.1.1.   A tömbarany megjelenhet legalább 995/1 000 tisztaságú érmék, öntecsek vagy rudak formájában, beleértve a névre szóló számlákon tartott ilyen aranyat.

6.5.1.2.   A nem-allokált aranyszámlák a számlavezetővel szemben arany szállítására fennálló követeléseket képviselik. E számlák tekintetében a számlavezető rendelkezik jogcímmel a fizikailag kiosztott tartaléklapra és a számlatulajdonosnak aranyban denominált követelést bocsát ki. A nem monetáris aranynak minősülő, nem allokált aranyszámlák az egyéb befektetések között a készpénz és betétek számlán kerülnek kimutatásra.

6.5.2.   Különleges lehívási jogok (F12/F12)

A különleges lehívási jogok (SDR-ek) olyan nemzetközi tartalékeszközök, amelyeket a Nemzetközi Valutaalap (IMF) hozott létre és osztott ki tagjainak a meglévő hivatalos tartalékok kiegészítésére. Az SDR-ek csak IMF-tagok monetáris hatóságainak és korlátozott számú olyan nemzetközi pénzügyi intézmény tulajdonában állhatnak, melyek erre feljogosítottak.

6.5.3.   Tartalékpozíció az IMF-nél

Ez a következők összege: a) a tartalékkvóta, mely az a devizaösszeg (SDR-eket is beleértve), melyet a tagállam az IMF-től rövid határidővel lehívhat; és b) az IMF Általános Tartalékszámla (keretében kötött hitelmegállapodás) alapján fennálló kötelezettsége, mely azonnal a tagország rendelkezésére áll.

6.5.4.   Egyéb tartalékeszközök

A következők tartoznak ebbe a körbe: Ide tartozik a készpénz és betétek, értékpapírok, pénzügyi származtatott eszközök és egyéb követelések. A betétek a látra szóló betétek. Az értékpapírok körébe tartoznak a nem rezidensek által kibocsátott likvid és forgalomképes részesedések és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, beleértve a befektetési jegyeket vagy egységeket. A pénzügyi derivatívákat a tartalékszámlán csak akkor mutatják ki, ha a tartalékeszközök kezeléséhez tartozó derivatívák elengedhetetlenek az ilyen eszközök értékeléséhez. Az egyéb követelések közé tartoznak a nem rezidens nem bankoknak nyújtott hitelek, IMF letéti számlán tartott hosszú lejáratú hitelek, és a máshová nem sorolt más olyan pénzügyi eszközök, amelyek megfelelnek a tartalékeszköz fogalommeghatározásának.

---

(1)  Nem kötelező a monetáris unióban részt nem vevő tagállamok esetében.

1

(2)  Nem kötelező a monetáris unióban nem részt vevő tagállamok esetében.

2

(3)  A T+82 szabályra és a T+80 szabályra átállás nem kötelező a monetáris unióban részt nem vevő tagállamok esetében.

3

(4)  A földrajzi megbontás 2019-től kötelező a monetáris unióban nem részt vevő tagállamok esetében.

4

(5)  Az intézményi ágazat szerinti, 1. szintű (1. ágazat) és nem a 2. ágazat szerinti megoszlás kötelező a monetáris unióban nem részt vevő tagállamok esetében.

5

(6)  Kötelező a 2015-ös referenciaévtől

6

(7)  Kötelező a 2015-ös referenciaévtől.

7

(8)  Kötelező a 2015-ös referenciaévtől

8

(9)  Euroövezeten kívüli uniós tagállamok: országonkénti egyedi lebontás

9

---

| 27.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/67

---

A BIZOTTSÁG 556/2012/EU RENDELETE

(2012. június 26.)

a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a málnában, illetve a málna felületén található spinozad legmagasabb megengedett maradékanyag-határértéke tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikkének (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A spinozad tekintetében a maradékanyag-határértékeket (MRL) a 396/2005/EK rendelet III. mellékletének A. része állapította meg. |
| --- | --- |

(1)

A spinozad tekintetében a maradékanyag-határértékeket (MRL) a 396/2005/EK rendelet III. mellékletének A. része állapította meg.

| (2) | A növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 53. cikkének megfelelően Franciaország 2012. május 11-én értesítette a Bizottságot a spinozad hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereknek a Drosophila suzukii váratlan kitörése miatti ideiglenes engedélyezéséről, amelyre azért volt szükség, mert a veszély nem volt előre látható, és más ésszerű eszközzel nem lehetett megfékezni. Franciaország ezt követően a 396/2005/EK rendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően értesítette a többi tagállamot, a Bizottságot és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) is arról, hogy területén engedélyezte a növényvédőszer-maradékanyagot az érvényes MRL-t meghaladó koncentrációban tartalmazó málna forgalomba hozatalát. Az említett MRL jelenleg 0,3. |
| --- | --- |

(2)

A növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 53. cikkének megfelelően Franciaország 2012. május 11-én értesítette a Bizottságot a spinozad hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereknek a Drosophila suzukii váratlan kitörése miatti ideiglenes engedélyezéséről, amelyre azért volt szükség, mert a veszély nem volt előre látható, és más ésszerű eszközzel nem lehetett megfékezni. Franciaország ezt követően a 396/2005/EK rendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően értesítette a többi tagállamot, a Bizottságot és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) is arról, hogy területén engedélyezte a növényvédőszer-maradékanyagot az érvényes MRL-t meghaladó koncentrációban tartalmazó málna forgalomba hozatalát. Az említett MRL jelenleg 0,3.

| (3) | Franciaország megfelelő fogyasztói kockázatértékelést nyújtott be a Bizottsághoz, melynek alapján ideiglenes MRL-t javasolt. |
| --- | --- |

(3)

Franciaország megfelelő fogyasztói kockázatértékelést nyújtott be a Bizottsághoz, melynek alapján ideiglenes MRL-t javasolt.

| (4) | A Hatóság értékelte a benyújtott adatokat, és nyilatkozatot (3) adott ki a javasolt ideiglenes MRL-ek biztonságosságáról. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság értékelte a benyújtott adatokat, és nyilatkozatot (3) adott ki a javasolt ideiglenes MRL-ek biztonságosságáról.

| (5) | A Hatóság azt a következtetést vonta le, hogy a spinozad Franciaországban engedélyezett, málnán történő felhasználása nagy valószínűséggel nem jár a toxikológiai referenciaértéket meghaladó fogyasztói expozícióval és ennek megfelelően várhatóan nem okoz közegészségügyi problémát. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóság azt a következtetést vonta le, hogy a spinozad Franciaországban engedélyezett, málnán történő felhasználása nagy valószínűséggel nem jár a toxikológiai referenciaértéket meghaladó fogyasztói expozícióval és ennek megfelelően várhatóan nem okoz közegészségügyi problémát.

| (6) | A Hatóság nyilatkozata alapján és a tárgy szempontjából lényeges tényezőket figyelembe véve az MRL-lel kapcsolatos megfelelő módosítások megfelelnek a 396/2005/EK rendelet 18. cikke (4) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A Hatóság nyilatkozata alapján és a tárgy szempontjából lényeges tényezőket figyelembe véve az MRL-lel kapcsolatos megfelelő módosítások megfelelnek a 396/2005/EK rendelet 18. cikke (4) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek.

| (7) | A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Mivel Franciaország már engedélyezte a spinozadot tartalmazó növényvédő szerek vészhelyzet esetén történő felhasználását, és ennek következtében sürgősen biztosítani kell a fogyasztók biztonságának magas szintjét, helyénvaló az MRL-t a 396/2005/EK rendelet 45. cikkének (5) bekezdésében szereplő eljárás alkalmazásával elfogadni. |
| --- | --- |

(8)

Mivel Franciaország már engedélyezte a spinozadot tartalmazó növényvédő szerek vészhelyzet esetén történő felhasználását, és ennek következtében sürgősen biztosítani kell a fogyasztók biztonságának magas szintjét, helyénvaló az MRL-t a 396/2005/EK rendelet 45. cikkének (5) bekezdésében szereplő eljárás alkalmazásával elfogadni.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 396/2005/EK rendelet III. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

1

(2)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

2

(3)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság; Nyilatkozat a málnában előforduló spinozad tekintetében érvényben lévő megengedett maradékanyag-határérték módosításáról. EFSA Journal 2012;10(5):2751 [26 o.] doi:10.2903/j.efsa.2012.2751 Elérhető online: http://www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

3

---

MELLÉKLET

A 396/2005/EK rendelet III. mellékletének A. részében a spinozadra vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:

„Növényvédőszer-maradékok és megengedett szermaradék-határértékek (mg/kg)

| Kódszám | Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók (1) | Spinozád: spinozin A és spinozin D, spinozádban kifejezve (F) |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0100000 | 1. | FRISS ÉS FAGYASZTOTT GYÜMÖLCS; HÉJAS GYÜMÖLCSŰEK |

Kódszám

Olyan csoportok és egyedi termékek, amelyekre MRL-ek alkalmazandók (1)

Spinozád: spinozin A és spinozin D, spinozádban kifejezve (F)

(1)

(2)

(3)

0100000

1.

0110000

| i. | Citrusfélék |
| --- | --- |

i.

0,3

0110010

Grapefruit (Shaddock, pomeló, édes grépfrút, tangeló (kivéve a mineola), ugli és egyéb hibridek)

0110020

Narancs (Bergamottnarancs, keserű narancs, törpe narancs és más hibridek)

0110030

Citrom (Cédrátcitrom, citrom)

0110040

Zöld citrom

0110050

Mandarin (Klementin, tangerin, mineola és más hibridek)

0110990

Egyéb

0120000

| ii. | Fán termő héjas gyümölcsűek (héjjal vagy héj nélkül) |
| --- | --- |

ii.

0120010

Mandula

1

0120020

Brazil dió

0,05

0120030

Kesudió

0,05

0120040

Gesztenye|

0,05

0120050

Kókuszdió

0,05

0120060

Mogyoró (Filbert)

0,05

0120070

Ausztráliai mogyoró

0,05

0120080

Pekándió

0,05

0120090

Píniamag

0,05

0120100

Pisztácia

0,05

0120110

Dió

0,05

0120990

Egyéb

0,05

0130000

| iii. | Almatermésűek |
| --- | --- |

iii.

0130010

Alma (Vadalma)

1

0130020

Körte (Japán körte)

1

0130030

Birsalma

0,5

0130040

Naspolya

0,5

0130050

Japán naspolya

0,5

0130990

Egyéb

0,5

0140000

| iv. | Csonthéjasok |
| --- | --- |

iv.

1

0140010

Kajszibarack

0140020

Cseresznyefélék (Cseresznye, meggy)

0140030

Őszibarack (Nektarin és hasonló hibridek)

0140040

Szilva (Damaszkuszi szilva, ringlószilva, mirabellszilva, kökény)

0140990

Egyéb

0150000

| v. | Bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

v.

0151000

| a) | Csemege- és borszőlő |
| --- | --- |

a)

0,5

0151010

Csemegeszőlő

0151020

Borszőlő

0152000

| b) | Szamóca |
| --- | --- |

b)

0,3

0153000

| c) | Vesszőn termő bogyósok |
| --- | --- |

c)

0153010

Feketeszeder

0,3

0153020

Hamvas szeder (Kaliforniai málna (Rubus loganobaccus), szedermálna (R. ursinus × idaeus), törpe málna (Rubus chamaemorus))

0,02 (2)

0153030

Málna (Japán borbogyó/vörösbolyhú málna, sarkvidéki szeder (Rubus arcticus), nektár málnaszeder (Rubus arcticus x idaeus))

0,9 (+)

0153990

Egyéb

0,02 (2)

0154000

| d) | Egyéb bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

d)

0154010

Fürtös áfonya (Fekete áfonya)

0,3

0154020

Nagytermésű tőzegáfonya (Vörös áfonya)

0,02 (2)

0154030

Ribizli (piros, fekete és fehér)

0,3

0154040

Köszméte (egres) (A Ribes nemzetségbe tartozó gyümölcsökkel alkotott hibridekkel együtt)

0,3

0154050

Gyepürózsa/vadrózsa/csipkebogyó

0,3

0154060

Faeper (faszamóca)

0,02 (2)

0154070

Azarol (mediterrán naspolya/galagonya) (Japánegres/kopaszkivi (Actinidia arguta))

0,3

0154080

Fekete bodza (Feketeberkenye, madárberkenye, homoktövis, galagonya, fanyarka, és más fán termő bogyósgyümölcsök)

0,3

0154990

Egyéb

0,02 (2)

0160000

| vi. | Egyéb gyümölcsök |
| --- | --- |

vi.

0161000

| a) | Ehető héjúak |
| --- | --- |

a)

0161010

Datolya

0,02 (2)

0161020

Füge

0,02 (2)

0161030

Étkezési olajbogyó

0,02 (2)

0161040

Kamkvat (Marumi kamkvat, nagami kamkvat, limakvat/koktélcitrom (Citrus aurantifolia x Fortunella spp.))

0,02 (2)

0161050

Karambola (Bilimbi)

0,02 (2)

0161060

Datolyaszilva

0,05

0161070

Jambul (Jáva-szilva) (Jávai alma (vízialma), malájalma, rózsaalma/mirtuszalma, brazil cseresznye/jatobá (Eugenia brasiliensis) pitanga/indián cseresznye (Eugenia uniflora))

0,02 (2)

0161990

Egyéb

0,02 (2)

0162000

| b) | Kisebb nem ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

0162010

Kivi

0,2

0162020

Licsi| (Pulaszán, rambután (hamislicsi), mangosztán)

0,02 (2)

0162030

Passiógyümölcs

0,5

0162040

Töviskörte (fügekaktusz)

0,02 (2)

0162050

Csillagalma

0,02 (2)

0162060

Amerikai datolyaszilva (kaki) (Fekete zapota, fehér zapota, zöld zapota, kanisztel (sárga zapota) és nagy zapota)

0,02 (2)

0162990

Egyéb

0,02 (2)

0163000

| c) | Nagyobb nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokádó

0,02 (2)

0163020

Banán (Törpe banán, főzőbanán, almabanán)

2

0163030

Mangó

0,02 (2)

0163040

Papaja

0,5

0163050

Gránátalma

0,02 (2)

0163060

Csirimojó (Gyömbéralma, cukoralma, ilama és más közepes méretű annónafélék)

0,02 (2)

0163070

Guajáva (Vörös pitahaya, sárkánygyümölcs (Hylocereus undatus))

0,02 (2)

0163080

Ananász:

0,02 (2)

0163090

Kenyérgyümölcs (Dzsekfrút (Artocarpus heterophyllus))

0,02 (2)

0163100

Durián

0,02 (2)

0163110

Szúrszop (savanyú alma) (guanabana)

0,02 (2)

0163990

Egyéb

0,02 (2)

0200000

| 2. | FRISS ÉS FAGYASZTOTT ZÖLDSÉGEK |
| --- | --- |

2.

0210000

| i. | Gyökér- és gumós zöldségek |
| --- | --- |

i.

0211000

| a) | Burgonya |
| --- | --- |

a)

0,02 (2)

0212000

| b) | Trópusi gyökér- és gumós zöldségek |
| --- | --- |

b)

0,02 (2)

0212010

Kasszava (manióka, tápióka) (Taró (Colocasia esculenta), tánia (Xanthosoma sagittifolium))

0212020

Édesburgonya

0212030

Jamszgyökér (Jícama, mexikói karalábé)

0212040

Nyílgyökér

0212990

Egyéb

0213000

| c) | Egyéb gyökér- és gumós zöldségek, a cukorrépa kivételével |
| --- | --- |

c)

0213010

Cékla

0,02 (2)

0213020

Sárgarépa

0,02 (2)

0213030

Gumós zeller

0,02 (2)

0213040

Torma (angyalgyökér, lestyángyökér, tárnicsgyökér)

0,02 (2)

0213050

Csicsóka

0,02 (2)

0213060

Pasztinák

0,02 (2)

0213070

Petrezselyemgyökér

0,02 (2)

0213080

Retek (Fekete retek, japán retek, hónapos retek, és hasonló fajták, tigrismogyoró/tigrismandula/mandulapalka/mandulafű (Cyperus esculentus))

0,3

0213090

Saláta bakszakáll (Feketegyökér, spanyol pozdor)

0,02 (2)

0213100

Karórépa

0,02 (2)

0213110

Tarlórépa

0,02 (2)

0213990

Egyéb

0,02 (2)

0220000

| ii. | Hagymafélék |
| --- | --- |

ii.

0220010

Fokhagyma

0,1

0220020

Vöröshagyma (Gyöngyhagyma)

0,2

0220030

Salottahagyma, mogyoróhagyma

0,1

0220040

Újhagyma (Téli sarjadékhagyma és hasonló fajták)

0,2

0220990

Egyéb

0,1

0230000

| iii. | Termésükért termesztett zöldségek |
| --- | --- |

iii.

0231000

| a) | Burgonyafélék |
| --- | --- |

a)

0231010

Paradicsom (Cseresznyeparadicsom, paradicsomfa/ tamarijja, fizálisz, kínai ördögcérna, lícium, goji-bogyó (Lycium barbarum and L. chinense))

1

0231020

Paprika (Csilipaprika)

2

0231030

Padlizsán (tojásgyümölcs, törökparadicsom) (Pepino/tojásdinnye)

1

0231040

Okra, gombó, bámia

1

0231990

Egyéb

1

0232000

| b) | Kabakosok - ehető héjúak |
| --- | --- |

b)

0232010

Uborka

1

0232020

Apró uborka

0,2

0232030

Cukkini (Főzeléktök, tojástök (patisszon/csillagtök))

0,2

0232990

Egyéb

0,2

0233000

| c) | Kabakosok - nem ehető héjúak |
| --- | --- |

c)

1

0233010

Sárgadinnye (Tüskés uborka (Cucumis metuliferus))

0233020

Sütőtök (Óriástök/pézsmatök)

0233030

Görögdinnye

0233990

Egyéb

0234000

| d) | Csemegekukorica |
| --- | --- |

d)

0,02 (2)

0239000

| e) | Egyéb termésükért termesztett zöldségek |
| --- | --- |

e)

0,02 (2)

0240000

| iv. | Káposztafélék |
| --- | --- |

iv.

2

0241000

| a) | Virágjukért termesztett káposztafélék |
| --- | --- |

a)

0241010

Brokkoli (Bimbós brokkoli, kínai brokkoli, nem-fejes brokkoli (rapini))

0241020

Karfiol

0241990

Egyéb

0242000

| b) | fejképző káposztafélék |
| --- | --- |

b)

0242010

Kelbimbó

0242020

Fejeskáposzta (Csúcsos fejeskáposzta, vörös káposzta, kelkáposzta, fehér káposzta)

0242990

Egyéb

0243000

| c) | Leveles káposzta |
| --- | --- |

c)

0243010

Kínai kel (Indiai mustár, bordáskel, kínai lapos kel (tai goo choi), kínai virágzó káposzta (choi sum) pekingi kel (pe-tsai))

0243020

Kel (Fodorkel, leveles kel, portugál kel, portugál káposzta, marhakáposzta)

0243990

Egyéb

0244000

| d) | Karalábé |
| --- | --- |

d)

0250000

| v. | Levélzöldségek és friss fűszernövények |
| --- | --- |

v.

0251000

| a) | Saláta és egyéb salátaféle a Brassicacea családdal |
| --- | --- |

a)

10

0251010

Galambbegysaláta (Olasz galambbegysaláta)

0251020

Saláta (Fejes saláta, lollo rosso (tépősaláta), jégcsapsaláta/jégsaláta, kötöző saláta/római saláta)

0251030

Endívia (széleslevelű batáviai endívia) (Mezei katáng, vörös cikória, radicchio, fodros levelű endívia, belga cikória)

0251040

Zsázsa

0251050

Közönséges borbálafű

0251060

Borsmustár, Rucola (Vad kányazsázsa)

0251070

Vörösmustár

0251080

Brassica rapa és B. oleracea levelei is bimbói (Vízitorma, borsó és retek levele, és más káposztafajták bébilevele (a 8. valódi levél állapotig betakarított termények))

0251990

Egyéb

0252000

| b) | Spenótfélék (levél) |
| --- | --- |

b)

10

0252010

Paraj (Új-zélandi paraj, disznóparéj (Amaranthus powellii))

0252020

Kövér porcsin (Téli porcsin, kerti porcsin, közönséges porcsin, sóska, sziksófű, sziki ballagófű (Salsola soda))

0252030

Levél mángold (Cékla levele)

0252990

Egyéb

0253000

| c) | Szőlőlevél |
| --- | --- |

c)

10

0254000

| d) | Vízitorma |
| --- | --- |

d)

10

0255000

| e) | Saláta cikória |
| --- | --- |

e)

10

0256000

| f) | Fűszernövények |
| --- | --- |

f)

0256010

Turbolya

10

0256020

Metélőhagyma

10

0256030

Zellerlevél (Édesköménylevél, korianderlevél, kaporlevél, rétiköménylevél, lestyán, angyalfű, spanyol turbolya és más ernyős virágzatú)

10

0256040

Petrezselyem

60

0256050

Zsálya (hegyi pereszlény/téli borsfű, kerti csombor/borsika)

10

0256060

Rozmaring

10

0256070

Kakukkfű (Majoranna, oregánó)

10

0256080

Bazsalikom (Citromfűlevél, menta, borsmenta)

10

0256090

Babérlevél (nemes babér)

10

0256100

Tárkony (Izsóp)

10

0256990

Egyéb (Ehető virágok)

10

0260000

| vi. | Hüvelyes zöldségek (friss) |
| --- | --- |

vi.

0260010

Bab (hüvelyben) (Zöldbab (franciabab, futóbab), tűzbab, bokorbab, tehénbab/yardlong-bab)

0,5

0260020

Bab (hüvely nélkül) (Lóbab (nagyszemű), flageolet bab, kardbab, limabab, tehénborsó)

0,3

0260030

Borsó (hüvelyben) (Cukorborsó (mangetout, hóborsó))

0,5

0260040

Borsó (hüvely nélkül) (Kerti borsó zöldborsó, csicseri borsó)

0,3

0260050

Lencse

0,3

0260990

Egyéb

0,3

0270000

| vii. | Szárukért termesztett zöldségek (friss) |
| --- | --- |

vii.

0270010

Spárga

0,2

0270020

Kardonna

0,2

0270030

Zeller

2

0270040

Édeskömény

0,2

0270050

Articsóka

0,2

0270060

Póréhagyma

0,5

0270070

Rebarbara

0,2

0270080

Bambuszrügy

0,2

0270090

Pálmafacsúcsrügy

0,2

0270990

Egyéb

0,2

0280000

| viii. | Gomba |
| --- | --- |

viii.

0,02 (2)

0280010

Termesztett (Közönséges gomba, kagylógomba, sitake)

0280020

Vadon termő (Rókagomba, szarvasgomba, kucsmagomba, ízletes vargánya)

0280990

Egyéb,

0290000

| ix. | Tengeri moszat |
| --- | --- |

ix.

0,02 (2)

0300000

| 3. | HÜVELYESEK, SZÁRÍTVA |
| --- | --- |

3.

0,02 (2)

0300010

Bab (Lóbab (nagyszemű), száraz fehér bab, flageolet bab, kardbab, limabab, disznóbab, tehénborsó)

0300020

Lencse

0300030

Borsó (Csicseri borsó, takarmányborsó, szegletes lednek)

0300040

Csillagfürt,

0300990

Egyéb

0400000

| 4. | OLAJOS MAGVAK ÉS OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK |
| --- | --- |

4.

0,02 (2)

0401000

| i. | Olajos magvak |
| --- | --- |

i.

0401010

Lenmag

0401020

Földimogyoró

0401030

Mákszem

0401040

Szezámmag

0401050

Napraforgó mag

0401060

Repcemag (Réparepce, tarlórépa)

0401070

Szójabab

0401080

Mustármag

0401090

Gyapotmag

0401100

Tökmag (Tökfélék (cucurbitacea) magvai)

0401110

Sáfrányos szeklice

0401120

Borágó

0401130

Magvas gomborka

0401140

Kendermag

0401150

Ricinusbab

0401990

Egyéb

0402000

| ii. | Olajtartalmú gyümölcsök |
| --- | --- |

ii.

0402010

Olajbogyó olajkinyerésre

0402020

Pálmadió (olajpálmamag)

0402030

Pálmatermés

0402040

Kapok

0402990

Egyéb

0500000

| 5. | GABONAFÉLÉK |
| --- | --- |

5.

1

0500010

Árpa

0500020

Hajdina (Amaránt, quinoa)

0500030

Kukorica

0500040

Köles (Olasz muhar, teff)

0500050

Zab

0500060

Rizs

0500070

Rozs

0500080

Cirok

0500090

Búza (Tönkölybúza, tritikálé)

0500990

Egyéb

0600000

| 6. | KÁVÉ, TEA, GYÓGYNÖVÉNYTEA ÉS FŰSZEREK |
| --- | --- |

6.

0610000

| i. | Tea (szárított levelek és szárak, erjesztve vagy másképpen, Camellia sinensis) |
| --- | --- |

i.

0,05 (2)

0620000

| ii. | Kávébab |
| --- | --- |

ii.

0,02 (2)

0630000

| iii. | Gyógynövénytea (szárított) |
| --- | --- |

iii.

0,05 (2)

0631000

| a) | Virág |
| --- | --- |

a)

0631010

Kamillavirág

0631020

Hibiszkuszvrág

0631030

Rózsaszirom

0631040

Jázminvirág (Fekete bodza (Sambucus nigra))

0631050

Hársfavirág

0631990

Egyéb

0632000

| b) | Levél |
| --- | --- |

b)

0632010

Szamócalevél

0632020

Rooiboslevél (Gingko levél)

0632030

Matétea

0632990

Egyéb

0633000

| c) | Gyökér |
| --- | --- |

c)

0633010

Macskagyökér

0633020

Ginszenggyökér

0633990

Egyéb

0639000

| d) | Egyéb gyógynövényteák |
| --- | --- |

d)

0640000

| iv. | Kakaó (erjesztett bab) |
| --- | --- |

iv.

0,02 (2)

0650000

| v. | Szentjánoskenyér |
| --- | --- |

v.

0,02 (2)

0700000

| 7. | KOMLÓ (szárított), beleértve a komló-pelletet és a sűrítetlen port |
| --- | --- |

7.

22

0800000

| 8. | FŰSZEREK |
| --- | --- |

8.

0810000

| i. | Mag |
| --- | --- |

i.

0,02 (2)

0810010

Ánizs

0810020

Fekete kömény

0810030

Zellermag (Lestyánmag)

0810040

Koriandermag

0810050

Római kömény

0810060

Kapormag

0810070

Édesköménymag

0810080

Görögszéna

0810090

Szerecsendió

0810990

Egyéb

0820000

| ii. | Bogyósgyümölcsűek |
| --- | --- |

ii.

0,02 (2)

0820010

Szegfűbors

0820020

Ánizsbors (japánbors)

0820030

Kömény

0820040

Kardamom

0820050

Borókabogyó

0820060

Bors (fekete és fehér) (Hosszúbors, rózsabors)

0820070

Vaníliahüvely

0820080

Tamarinduszgyümölcs

0820990

Egyéb

0830000

| iii. | Kéreg |
| --- | --- |

iii.

0,02 (2)

0830010

Fahéj (Kasszia-fahéj)

0830990

Egyéb

0840000

| iv. | Gyökér vagy rizóma |
| --- | --- |

iv.

0,02 (2)

0840010

Édesgyökér

0840020

Gyömbér

0840030

Kurkuma (indiai sáfrány)

0840040

Torma

0840990

Egyéb

0850000

| v. | Bimbó |
| --- | --- |

v.

0850010

Szegfűszeg

0,02 (2)

0850020

Kapribogyó

0,4

0850990

Egyéb

0,02 (2)

0860000

| vi. | Virág bibe |
| --- | --- |

vi.

0,02 (2)

0860010

Sáfrány

0860990

Egyéb

0870000

| vii. | Magköpeny |
| --- | --- |

vii.

0,02 (2)

0870010

Szerecsendió-virág

0870990

Egyéb

0900000

| 9. | CUKORTERMŐ NÖVÉNYEK |
| --- | --- |

9.

0,05

0900010

Cukorrépa (gyökér)

0900020

Cukornád

0900030

Cikória gyökér

0900990

Egyéb

1000000

| 10. | ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK – SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOK |
| --- | --- |

10.

1010000

| i. | Hús, húskészítmények, belsőség, vér, állati zsiradék frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve, valamint lisztként vagy ételként feldolgozva egyéb feldolgozott termék (a felsoroltakra alapuló kolbász és élelmiszer-készítmény) |
| --- | --- |

i.

1011000

| a) | Sertés |
| --- | --- |

a)

1011010

Hús

0,05

1011020

Zsír sovány hús nélkül

1

1011030

Máj

0,5

1011040

Vese

0,3

1011050

Ehető belsőség

0,5

1011990

Egyéb

1012000

| b) | Szarvasmarha |
| --- | --- |

b)

1012010

Hús

0,3

1012020

Zsír

3

1012030

Máj

2

1012040

Vese

1

1012050

Ehető belsőség

0,5

1012990

Egyéb

1013000

| c) | Birka |
| --- | --- |

c)

1013010

Hús

0,05

1013020

Zsír

2

1013030

Máj

0,5

1013040

Vese

0,5

1013050

Ehető belsőség

0,5

1013990

Egyéb

1014000

| d) | Kecske |
| --- | --- |

d)

1014010

Hús

0,05

1014020

Zsír

2

1014030

Máj

0,5

1014040

Vese

0,5

1014050

Ehető belsőség

0,5

1014990

Egyéb

1015000

| e) | Ló, szamár, lóöszvér vagy szamáröszvér |
| --- | --- |

e)

1015010

Hús

0,05

1015020

Zsír

2

1015030

Máj

0,5

1015040

Vese

0,5

1015050

Ehető belsőség

0,5

1015990

Egyéb

1016000

| f) | Szárnyasok – csirke, lúd, kacsa, pulyka és gyöntyúk –, strucc, galamb |
| --- | --- |

f)

1016010

Hús

0,2

1016020

Zsír

1

1016030

Máj

0,2

1016040

Vese

0,2

1016050

Ehető belsőség

0,2

1016990

Egyéb

1017000

| g) | Egyéb haszonállat (Nyúl, kenguru) |
| --- | --- |

g)

0,02 (2)

1017010

Hús

1017020

Zsír

1017030

Máj

1017040

Vese

1017050

Ehető belsőség

1017990

Egyéb

1020000

| ii. | Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy édesítő anyag hozzáadása nélkül, vaj és egyéb tejből származó zsiradék, sajt, túró |
| --- | --- |

ii.

0,5

1020010

Marha

1020020

Birka

1020030

Kecske

1020040

Ló

1020990

Egyéb

1030000

| iii. | Madártojás friss, tartósított, főzött Héjas tojás és tojássárgája friss, szárított, gőzön vagy forró vízben főtt, formába öntött, fagyasztott vagy más módon tartósított hozzáadott cukrot vagy édesítőszert tartalmaz/nem tartalmaz |
| --- | --- |

iii.

0,2

1030010

Csirke

1030020

Kacsa

1030030

Lúd

1030040

Fürj

1030990

Egyéb

1040000

| iv. | Méz (Méhpempő, virágpor) |
| --- | --- |

iv.

0,01 (2)

1050000

| v. | Kétéltűek és hüllők (Békacomb, krokodil) |
| --- | --- |

v.

0,01 (2)

1060000

| vi. | Csigák |
| --- | --- |

vi.

0,01 (2)

1070000

| vii. | Egyéb szárazföldi állatból készült termék |
| --- | --- |

vii.

0,01 (2)

(F)= zsírban oldódó

Spinozád: spinozin A és spinozin D, spinozádban kifejezve (F)

| (+) | Az MRL 2014. december 31-ig alkalmazandó; ezen időpontot követően – amennyiben rendelettel nem módosítják – az alkalmazandó érték: 0,03. Az ellenőrzött szabadföldi kísérletekre vonatkozó részletes információkat legkésőbb 2013.







  0153030 | Málna (Japán borbogyó/vörösbolyhú málna, sarkvidéki szeder (Rubus arcticus), nektár málnaszeder (Rubus arcticus x idaeus))” |
| --- | --- | --- |

(+)

Az MRL 2014. december 31-ig alkalmazandó; ezen időpontot követően – amennyiben rendelettel nem módosítják – az alkalmazandó érték: 0,03. Az ellenőrzött szabadföldi kísérletekre vonatkozó részletes információkat legkésőbb 2013.

0153030

Málna (Japán borbogyó/vörösbolyhú málna, sarkvidéki szeder (Rubus arcticus), nektár málnaszeder (Rubus arcticus x idaeus))”

---

(1)  A növényi és állati eredetű olyan termékek teljes listája tekintetében, amelyre MRL alkalmazandó, az I. mellékletre kell hivatkozni.

1

(2)  Az analitikai kimutathatóság alsó határát mutatja.

2

(F)= zsírban oldódó

Spinozád: spinozin A és spinozin D, spinozádban kifejezve (F)

Spinozád: spinozin A és spinozin D, spinozádban kifejezve (F)

| (+) | Az MRL 2014. december 31-ig alkalmazandó; ezen időpontot követően – amennyiben rendelettel nem módosítják – az alkalmazandó érték: 0,03. Az ellenőrzött szabadföldi kísérletekre vonatkozó részletes információkat legkésőbb 2013.







  0153030 | Málna (Japán borbogyó/vörösbolyhú málna, sarkvidéki szeder (Rubus arcticus), nektár málnaszeder (Rubus arcticus x idaeus))” |
| --- | --- | --- |

(+)

Az MRL 2014. december 31-ig alkalmazandó; ezen időpontot követően – amennyiben rendelettel nem módosítják – az alkalmazandó érték: 0,03. Az ellenőrzött szabadföldi kísérletekre vonatkozó részletes információkat legkésőbb 2013.

0153030

0153030

Málna (Japán borbogyó/vörösbolyhú málna, sarkvidéki szeder (Rubus arcticus), nektár málnaszeder (Rubus arcticus x idaeus))”

---

| 27.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/81 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/81

---

A BIZOTTSÁG 557/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 26.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 26-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | TR | 62,0 |
| ZZ | 62,0 |
| 0707 00 05 | MK | 18,0 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 56,7 |
| 0709 93 10 | TR | 103,0 |
| ZZ | 103,0 |
| 0805 50 10 | AR | 74,0 |
| UY | 81,1 |
| ZA | 95,6 |
| ZZ | 83,6 |
| 0808 10 80 | AR | 138,3 |
| BR | 90,1 |
| CH | 68,9 |
| CL | 103,3 |
| NZ | 128,9 |
| US | 121,2 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 108,4 |
| ZZ | 102,0 |
| 0809 10 00 | TR | 199,1 |
| ZZ | 199,1 |
| 0809 29 00 | TR | 375,9 |
| ZZ | 375,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

TR

62,0

ZZ

62,0

0707 00 05

MK

18,0

TR

95,4

ZZ

56,7

0709 93 10

TR

103,0

ZZ

103,0

0805 50 10

AR

74,0

UY

81,1

ZA

95,6

ZZ

83,6

0808 10 80

AR

138,3

BR

90,1

CH

68,9

CL

103,3

NZ

128,9

US

121,2

UY

57,1

ZA

108,4

ZZ

102,0

0809 10 00

TR

199,1

ZZ

199,1

0809 29 00

TR

375,9

ZZ

375,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 27.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/83 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/83

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. július 13.)

a Görögország által az Aluminium of Greece SA-nak nyújtott C 2/10 (korábbi NN 62/09) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 4916. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/339/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást megindító bizottsági határozatra (1),

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére és tekintettel a benyújtott észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2008 júliusában a Bizottság két panaszt kapott az Aluminium of Greece és az alumíniumgyártás terén 2007 júliusa óta 100 %-os jogutódja, az Aluminium SA (a továbbiakban együttesen: AoG) számára nyújtott állítólagos támogatással kapcsolatban. A panaszok két állítólagos állami támogatási intézkedést említettek: egy kedvezményes villamosenergia-díjat és az AoG-t a törzshálózatra kapcsoló gázvezeték építését. |
| --- | --- |

(1)

2008 júliusában a Bizottság két panaszt kapott az Aluminium of Greece és az alumíniumgyártás terén 2007 júliusa óta 100 %-os jogutódja, az Aluminium SA (a továbbiakban együttesen: AoG) számára nyújtott állítólagos támogatással kapcsolatban. A panaszok két állítólagos állami támogatási intézkedést említettek: egy kedvezményes villamosenergia-díjat és az AoG-t a törzshálózatra kapcsoló gázvezeték építését.

| (2) | 2010. január 27-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Görögországot arról a döntéséről, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást indít az említett intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

2010. január 27-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Görögországot arról a döntéséről, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást indít az említett intézkedésekkel kapcsolatban.

| (3) | Görögország 2010. március 31-én benyújtotta az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatra vonatkozó észrevételeit. |
| --- | --- |

(3)

Görögország 2010. március 31-én benyújtotta az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatra vonatkozó észrevételeit.

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az intézkedésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az intézkedésekkel kapcsolatban.

| (5) | A Bizottság két érdekelt féltől kapott észrevételt: 2010. május 12-én és 2011. május 4-én az AoG-tól, valamint 2010. május 17-én a Public Power Corporation (a továbbiakban: PPC) nevű, állami tulajdonban lévő vállalkozástól, amely az állítólagos támogatási intézkedések egyikét (kedvezményes villamosenergia-díj) végrehajtotta. Az észrevételeket továbbították Görögországnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra; Görögország észrevételeit a Bizottság 2010. július 16-án, 2010. augusztus 6-án és 2011. május 16-án kapta meg. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság két érdekelt féltől kapott észrevételt: 2010. május 12-én és 2011. május 4-én az AoG-tól, valamint 2010. május 17-én a Public Power Corporation (a továbbiakban: PPC) nevű, állami tulajdonban lévő vállalkozástól, amely az állítólagos támogatási intézkedések egyikét (kedvezményes villamosenergia-díj) végrehajtotta. Az észrevételeket továbbították Görögországnak, amely lehetőséget kapott a válaszadásra; Görögország észrevételeit a Bizottság 2010. július 16-án, 2010. augusztus 6-án és 2011. május 16-án kapta meg.

| (6) | A Bizottság 2010. december 1-jén további tájékoztatást kért a görög hatóságoktól, a kérésre Görögország 2011. február 11-én levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2010. december 1-jén további tájékoztatást kért a görög hatóságoktól, a kérésre Görögország 2011. február 11-én levelében válaszolt.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

II.a.   A KEDVEZMÉNYEZETT

| (7) | Az AoG a görögországi Viotia térségben székhellyel rendelkező nagyvállalkozás. Alapanyagként történő felhasználásra állít elő alumíniumot. 2007 júliusában az ágazatok felosztása után a következő két újonnan létrehozott vállalkozásra vált szét: a) Aluminium SA; és b) Endessa Hellas SA. Az Aluminium az alumíniumgyártást vette át, az Endessa Hellas pedig a villamosenergia-termelést (az AoG néhány évvel korábban szerzett engedélyt villamosenergia-termelésre). Az Aluminium tehát 100 %-os jogutódja az AoG-nek az alumíniumgyártás terén. Az AoG három villamosenergia-termelő egységgel is rendelkezik, amelyek az alumíniumüzem mellett találhatók. 2009-ben 427,3 millió EUR forgalma volt (34,4 millió EUR adózás előtti eredménnyel) és 960 főt foglalkoztatott. 2006-ban (egy évvel a vizsgált támogatási intézkedések előtt) a forgalma 470,9 millió EUR volt (23 %-os növekedés 2005 óta), 102,5 millió EUR adózás előtti eredménnyel (39 %-os növekedés 2005 óta), és 1 047 főt foglalkoztatott. 2005 óta a Mitilineos SA magánérdekeltségű üzleti csoporthoz tartozik. |
| --- | --- |

(7)

Az AoG a görögországi Viotia térségben székhellyel rendelkező nagyvállalkozás. Alapanyagként történő felhasználásra állít elő alumíniumot. 2007 júliusában az ágazatok felosztása után a következő két újonnan létrehozott vállalkozásra vált szét: a) Aluminium SA; és b) Endessa Hellas SA. Az Aluminium az alumíniumgyártást vette át, az Endessa Hellas pedig a villamosenergia-termelést (az AoG néhány évvel korábban szerzett engedélyt villamosenergia-termelésre). Az Aluminium tehát 100 %-os jogutódja az AoG-nek az alumíniumgyártás terén. Az AoG három villamosenergia-termelő egységgel is rendelkezik, amelyek az alumíniumüzem mellett találhatók. 2009-ben 427,3 millió EUR forgalma volt (34,4 millió EUR adózás előtti eredménnyel) és 960 főt foglalkoztatott. 2006-ban (egy évvel a vizsgált támogatási intézkedések előtt) a forgalma 470,9 millió EUR volt (23 %-os növekedés 2005 óta), 102,5 millió EUR adózás előtti eredménnyel (39 %-os növekedés 2005 óta), és 1 047 főt foglalkoztatott. 2005 óta a Mitilineos SA magánérdekeltségű üzleti csoporthoz tartozik.

II.b.   1. INTÉZKEDÉS: KEDVEZMÉNYES VILLAMOSENERGIA-DÍJ

| (8) | Az AoG-t 1960-ban alapították, és a görög állam bizonyos kiváltságokat biztosított számára, ideértve a csökkentett díjszabás mellett történő villamosenergia-ellátást. Az ezekről a kiváltságokról rendelkező alapszabály értelmében a csökkentett díjszabás mellett történő villamosenergia-ellátásnak 2006 márciusában kellett lejárnia, azzal a feltétellel, hogy a PPC két évvel előtte megfelelően értesíti erről az AoG-t. 2004. február 26-án (azaz több mint két évvel a kiváltság lejárta előtt) a PPC megfelelően értesítette az AoG-t; ezt követően a PPC 2006 márciusának végén beszüntette a kedvezményes díjszabás alkalmazását. |
| --- | --- |

(8)

Az AoG-t 1960-ban alapították, és a görög állam bizonyos kiváltságokat biztosított számára, ideértve a csökkentett díjszabás mellett történő villamosenergia-ellátást. Az ezekről a kiváltságokról rendelkező alapszabály értelmében a csökkentett díjszabás mellett történő villamosenergia-ellátásnak 2006 márciusában kellett lejárnia, azzal a feltétellel, hogy a PPC két évvel előtte megfelelően értesíti erről az AoG-t. 2004. február 26-án (azaz több mint két évvel a kiváltság lejárta előtt) a PPC megfelelően értesítette az AoG-t; ezt követően a PPC 2006 márciusának végén beszüntette a kedvezményes díjszabás alkalmazását.

| (9) | 2006 márciusától 2007 januárjáig tehát az AoG a nagy ipari fogyasztókra érvényes rendes villamosenergia-díjat fizette. |
| --- | --- |

(9)

2006 márciusától 2007 januárjáig tehát az AoG a nagy ipari fogyasztókra érvényes rendes villamosenergia-díjat fizette.

| (10) | Az AoG azonban bíróság előtt tiltakozott a kedvezményes díj megszüntetése ellen, és az elsőfokú bíróság 2007 januárjában ideiglenes intézkedésként elrendelte a kedvezményes díj visszaállítását az érdemi ítélet meghozataláig. A PPC azonban fellebbezett az ideiglenes intézkedést elrendelő határozat ellen, és azt a bíróság 2008 márciusában hatályon kívül helyezte (az érdemi ítélet még mindig nem született meg). |
| --- | --- |

(10)

Az AoG azonban bíróság előtt tiltakozott a kedvezményes díj megszüntetése ellen, és az elsőfokú bíróság 2007 januárjában ideiglenes intézkedésként elrendelte a kedvezményes díj visszaállítását az érdemi ítélet meghozataláig. A PPC azonban fellebbezett az ideiglenes intézkedést elrendelő határozat ellen, és azt a bíróság 2008 márciusában hatályon kívül helyezte (az érdemi ítélet még mindig nem született meg).

| (11) | A bírósági határozatok gyakorlati következményeként 2007 januárja és 2008 márciusa között ismét a kedvezményes díjat kellett alkalmazni az AoG-vel szemben. A görög hatóságok által szolgáltatott adatok szerint ez alatt az időszak alatt az AoG 17,4 millió EUR-val kevesebbet fizetett, mint amennyit a nagy ipari fogyasztókra vonatkozó rendes díjszabás alapján kellett volna fizetnie. |
| --- | --- |

(11)

A bírósági határozatok gyakorlati következményeként 2007 januárja és 2008 márciusa között ismét a kedvezményes díjat kellett alkalmazni az AoG-vel szemben. A görög hatóságok által szolgáltatott adatok szerint ez alatt az időszak alatt az AoG 17,4 millió EUR-val kevesebbet fizetett, mint amennyit a nagy ipari fogyasztókra vonatkozó rendes díjszabás alapján kellett volna fizetnie.

II.c.   2. INTÉZKEDÉS: A GÁZHÁLÓZAT BŐVÍTÉSE AZ AoG ÜZEMI TERÜLETÉIG

| (12) | Görögországban az országos gázszállítási rendszer a (lehetséges) fogyasztó kérésére bővíthető, amennyiben fennállnak a következő feltételek:






  — | a görög energiaügyi szabályozó hatóságnak (a továbbiakban: RAE) kedvező véleményt kell adnia, |
| --- | --- | --- |

(12)

Görögországban az országos gázszállítási rendszer a (lehetséges) fogyasztó kérésére bővíthető, amennyiben fennállnak a következő feltételek:

—

a görög energiaügyi szabályozó hatóságnak (a továbbiakban: RAE) kedvező véleményt kell adnia,

| — | a hálózatüzemeltetőt biztosítani kell arról, hogy a bővítés költsége a hálózati díjból származó bevételekből időben meg fog térülni. |
| --- | --- |

—

a hálózatüzemeltetőt biztosítani kell arról, hogy a bővítés költsége a hálózati díjból származó bevételekből időben meg fog térülni.

| (13) | Az AoG esetében az országos hálózatot az AoG-t bekapcsoló 29,5 km-es vezetékkel bővítették, miután a RAE kedvező véleményt adott (2005. április 15-én), és az elosztási rendszer üzemeltetője jóváhagyta a bővítést (2005. június 13-án) (3). A gázvezeték 2008. május 16-án kezdte meg működését. |
| --- | --- |

(13)

Az AoG esetében az országos hálózatot az AoG-t bekapcsoló 29,5 km-es vezetékkel bővítették, miután a RAE kedvező véleményt adott (2005. április 15-én), és az elosztási rendszer üzemeltetője jóváhagyta a bővítést (2005. június 13-án) (3). A gázvezeték 2008. május 16-án kezdte meg működését.

| (14) | A bővítés építési összköltsége 12,64 millió EUR volt. Ebből 9,04 millió EUR-t a National Gas System Operator nevű vállalkozás (a továbbiakban: NGSO) fizetett, 3,3 millió EUR-t az AoG, 3,6 millió EUR-t pedig a 2000–2006-ra vonatkozó közösségi támogatási kerettervből (4) finanszíroztak. |
| --- | --- |

(14)

A bővítés építési összköltsége 12,64 millió EUR volt. Ebből 9,04 millió EUR-t a National Gas System Operator nevű vállalkozás (a továbbiakban: NGSO) fizetett, 3,3 millió EUR-t az AoG, 3,6 millió EUR-t pedig a 2000–2006-ra vonatkozó közösségi támogatási kerettervből (4) finanszíroztak.

III.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA

| (15) | Az eljárás megindításáról szóló 2010. január 27-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy a PPC által az AoG-vel szemben 2006 márciusa után alkalmazott kedvezményes villamosenergia-díj szintje megegyezett-e a valamennyi nagy ipari fogyasztóval szemben alkalmazottal. A Bizottság kétségei abból eredtek, hogy a kedvezményes díjnak 2006 márciusában a kiváltságokat meghatározó AoG-alapszabály értelmében meg kellett szűnnie. Utaltak arra a tényre, hogy a PPC megfelelően próbálta a kiváltságot megszüntetni, azonban egy bírósági határozat meghosszabbította azt. |
| --- | --- |

(15)

Az eljárás megindításáról szóló 2010. január 27-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy a PPC által az AoG-vel szemben 2006 márciusa után alkalmazott kedvezményes villamosenergia-díj szintje megegyezett-e a valamennyi nagy ipari fogyasztóval szemben alkalmazottal. A Bizottság kétségei abból eredtek, hogy a kedvezményes díjnak 2006 márciusában a kiváltságokat meghatározó AoG-alapszabály értelmében meg kellett szűnnie. Utaltak arra a tényre, hogy a PPC megfelelően próbálta a kiváltságot megszüntetni, azonban egy bírósági határozat meghosszabbította azt.

| (16) | Az országos gázszállítási rendszert az AoG üzemi területéig bővítő intézkedést illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló 2010. január 27-i határozatban kétségének adott hangot arra vonatkozóan, hogy a vezeték építési költségeit miért főként az állam, és nem az AoG viselte. Ezek a kétségek abból eredtek, hogy Görögország a Bizottság ismételt kérései ellenére sem nyújtott tájékoztatást; ez volt az oka annak is, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat információszolgáltatásra kérte fel Görögországot. |
| --- | --- |

(16)

Az országos gázszállítási rendszert az AoG üzemi területéig bővítő intézkedést illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló 2010. január 27-i határozatban kétségének adott hangot arra vonatkozóan, hogy a vezeték építési költségeit miért főként az állam, és nem az AoG viselte. Ezek a kétségek abból eredtek, hogy Görögország a Bizottság ismételt kérései ellenére sem nyújtott tájékoztatást; ez volt az oka annak is, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat információszolgáltatásra kérte fel Görögországot.

IV.   GÖRÖGORSZÁG ÉS AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

IV.a.   GÖRÖGORSZÁG ÉS A KEDVEZMÉNYEZETT ÉSZREVÉTELEI

1. intézkedés:   Kedvezményes villamosenergia-díj

| (17) | Görögország elismeri, hogy a két bírósági határozat közötti időszakban (2007 januárja és 2008 márciusa között) az AoG a kedvezményes díjszabás keretében 131,4 millió EUR-t fizetett, miközben a nagy ipari fogyasztók rendes díjszabása alapján 148,8 millió EUR-t kellett volna fizetnie. |
| --- | --- |

(17)

Görögország elismeri, hogy a két bírósági határozat közötti időszakban (2007 januárja és 2008 márciusa között) az AoG a kedvezményes díjszabás keretében 131,4 millió EUR-t fizetett, miközben a nagy ipari fogyasztók rendes díjszabása alapján 148,8 millió EUR-t kellett volna fizetnie.

| (18) | Görögország azonban úgy véli, hogy még ha támogatásnak minősülne is az AoG kedvezményes árazása, az létező támogatás lenne. |
| --- | --- |

(18)

Görögország azonban úgy véli, hogy még ha támogatásnak minősülne is az AoG kedvezményes árazása, az létező támogatás lenne.

| (19) | E tekintetben az AoG úgy érvel, hogy a nemzeti bíróság 2007. januári határozata nem vonta maga után az eredeti megállapodás érdemi módosulását, a bíróság pusztán arról döntött, hogy „felfüggeszti” a kedvezményes díjszabás megszüntetéséről szóló értesítést, és elhalasztja az AoG és a PPC közötti vitára vonatkozó érdemi bírósági határozatot. |
| --- | --- |

(19)

E tekintetben az AoG úgy érvel, hogy a nemzeti bíróság 2007. januári határozata nem vonta maga után az eredeti megállapodás érdemi módosulását, a bíróság pusztán arról döntött, hogy „felfüggeszti” a kedvezményes díjszabás megszüntetéséről szóló értesítést, és elhalasztja az AoG és a PPC közötti vitára vonatkozó érdemi bírósági határozatot.

2. intézkedés:   A gázhálózat bővítése az AoG üzemi területéig

| (20) | Görögország nem ismeri el, hogy az AoG a gázvezetéke építési költségeinek támogatásán keresztül szelektív előnyben részesült volna. Görögország kiemeli, hogy a hálózat bővítéséről szóló döntés alapjául szolgáló nemzeti előírások egyenlő feltételek mellett vonatkoznak valamennyi gázfogyasztó végfelhasználóra, ezért az AoG nem részesült szelektív előnyben. |
| --- | --- |

(20)

Görögország nem ismeri el, hogy az AoG a gázvezetéke építési költségeinek támogatásán keresztül szelektív előnyben részesült volna. Görögország kiemeli, hogy a hálózat bővítéséről szóló döntés alapjául szolgáló nemzeti előírások egyenlő feltételek mellett vonatkoznak valamennyi gázfogyasztó végfelhasználóra, ezért az AoG nem részesült szelektív előnyben.

| (21) | Görögország azzal is érvel, hogy a szóban forgó gázvezeték nemcsak az AoG-t szolgálja ki, hanem a térség egyéb ipari és háztartási végfelhasználói számára is hozzáférhető. A vezeték az országos gázszállítási rendszer része, az NGSO tulajdona. Kapacitása (1,7 milliárd Nm3/év) meghaladja az AoG éves fogyasztását (0,7 milliárd Nm3/év). |
| --- | --- |

(21)

Görögország azzal is érvel, hogy a szóban forgó gázvezeték nemcsak az AoG-t szolgálja ki, hanem a térség egyéb ipari és háztartási végfelhasználói számára is hozzáférhető. A vezeték az országos gázszállítási rendszer része, az NGSO tulajdona. Kapacitása (1,7 milliárd Nm3/év) meghaladja az AoG éves fogyasztását (0,7 milliárd Nm3/év).

| (22) | Az AoG azzal érvelt, hogy éves szerződéses gázfogyasztása a nemzeti összfogyasztás 13,5 %-a, míg éves tényleges gázfogyasztása a nemzeti összfogyasztás 10,5 %-a. Az AoG arra is rámutat, hogy a beruházás 11,6 millió EUR éves díjbevételt eredményez a hálózatüzemeltetőnek, ami nagyon vonzóvá és nyereségessé teszi a beruházást a hálózatüzemeltető számára. A görög hatóságok megerősítették ezeket az adatokat. |
| --- | --- |

(22)

Az AoG azzal érvelt, hogy éves szerződéses gázfogyasztása a nemzeti összfogyasztás 13,5 %-a, míg éves tényleges gázfogyasztása a nemzeti összfogyasztás 10,5 %-a. Az AoG arra is rámutat, hogy a beruházás 11,6 millió EUR éves díjbevételt eredményez a hálózatüzemeltetőnek, ami nagyon vonzóvá és nyereségessé teszi a beruházást a hálózatüzemeltető számára. A görög hatóságok megerősítették ezeket az adatokat.

IV.b.   A PPC ÉSZREVÉTELEI

| (23) | A PPC támogatja a Bizottság vizsgálatát a villamosenergia-díjjal kapcsolatos támogatási intézkedés tekintetében. A PPC megerősíti, hogy az AoG előnye 17,4 millió EUR lehet. |
| --- | --- |

(23)

A PPC támogatja a Bizottság vizsgálatát a villamosenergia-díjjal kapcsolatos támogatási intézkedés tekintetében. A PPC megerősíti, hogy az AoG előnye 17,4 millió EUR lehet.

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (24) | A fenti tények, valamint Görögország és más harmadik felek érvei alapján a Bizottság e szakaszban értékelni fogja a szóban forgó intézkedéseket. A Bizottság elsőként értékelni fogja a vizsgált intézkedésen belül a támogatás fennállását, hogy eldönthető legyen, megvalósult-e a támogatás (V.a. alszakasz). Másodszor a Bizottság a valóban támogatást tartalmazó intézkedések tekintetében értékelni fogja a belső piaccal való összeegyeztethetőséget (V.b. alszakasz). |
| --- | --- |

(24)

A fenti tények, valamint Görögország és más harmadik felek érvei alapján a Bizottság e szakaszban értékelni fogja a szóban forgó intézkedéseket. A Bizottság elsőként értékelni fogja a vizsgált intézkedésen belül a támogatás fennállását, hogy eldönthető legyen, megvalósult-e a támogatás (V.a. alszakasz). Másodszor a Bizottság a valóban támogatást tartalmazó intézkedések tekintetében értékelni fogja a belső piaccal való összeegyeztethetőséget (V.b. alszakasz).

V.a.   AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN VETT TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

| (25) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(25)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

| (26) | A továbbiakban a Bizottság e rendelkezés fényében megvizsgálja, hogy a vitatott intézkedés az AoG-nek nyújtott állami támogatásnak minősül-e. |
| --- | --- |

(26)

A továbbiakban a Bizottság e rendelkezés fényében megvizsgálja, hogy a vitatott intézkedés az AoG-nek nyújtott állami támogatásnak minősül-e.

1. intézkedés:   Kedvezményes villamosenergia-díj

a)   Az előny

| (27) | A Bizottság megjegyzi, hogy az AoG által fizetett díj alacsonyabb, mint a nagy ipari fogyasztók által fizetett rendes díj. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy piacgazdasági eladó külön indokolás nélkül nem fogadná el, hogy alacsonyabb havi díjat számítson fel. E tekintetben Görögország nem nyújtott be olyan meggyőző érvelést, amely igazolná azt a következtetést, hogy ez a kedvezményes díj piaci díj volt, pedig a Bizottság levelében hivatalosan felvetette ezt a kérdést. Ezzel szemben két jelentős tényező arra utal, hogy az AoG által fizetett díj nem tekinthető piaci erők által meghatározott árnak:






  a) | Az első jelzés a PPC magatartására utal. A PPC – amint lehetősége nyílt rá, hogy megszabaduljon az AoG kiváltságait meghatározó 1960-as alapszabályban rá rótt jogi kötelezettségektől – a kedvezményes díj azonnali megszüntetése mellett döntött, és a nagy ipari fogyasztókra vonatkozó rendes díjszabást kezdte alkalmazni. Ezt igazolja a PPC által 2004 novemberében az AoG-nek küldött értesítés a kiváltság megszüntetéséről (lásd a (8) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy véli, hogy ez megfelelő jelzést jelent arra vonatkozóan, hogy az 1960-as alapszabályban rögzített díj nem tükrözi a piaci árat a PPC számára. |
| --- | --- | --- |

(27)

A Bizottság megjegyzi, hogy az AoG által fizetett díj alacsonyabb, mint a nagy ipari fogyasztók által fizetett rendes díj. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy piacgazdasági eladó külön indokolás nélkül nem fogadná el, hogy alacsonyabb havi díjat számítson fel. E tekintetben Görögország nem nyújtott be olyan meggyőző érvelést, amely igazolná azt a következtetést, hogy ez a kedvezményes díj piaci díj volt, pedig a Bizottság levelében hivatalosan felvetette ezt a kérdést. Ezzel szemben két jelentős tényező arra utal, hogy az AoG által fizetett díj nem tekinthető piaci erők által meghatározott árnak:

a)

Az első jelzés a PPC magatartására utal. A PPC – amint lehetősége nyílt rá, hogy megszabaduljon az AoG kiváltságait meghatározó 1960-as alapszabályban rá rótt jogi kötelezettségektől – a kedvezményes díj azonnali megszüntetése mellett döntött, és a nagy ipari fogyasztókra vonatkozó rendes díjszabást kezdte alkalmazni. Ezt igazolja a PPC által 2004 novemberében az AoG-nek küldött értesítés a kiváltság megszüntetéséről (lásd a (8) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy véli, hogy ez megfelelő jelzést jelent arra vonatkozóan, hogy az 1960-as alapszabályban rögzített díj nem tükrözi a piaci árat a PPC számára.

| b) | A második jelzés egy korábbi bizottsági határozatból ered. A Bizottság 2002. október 16-án jóváhagyott egy Görögország által a PPC-nek nyújtandó, legfeljebb 178 millió EUR összegű támogatást (N 133/01 számú ügy (5)). A támogatás célja az volt, hogy lehetővé tegye a PPC kompenzálását azokért a meg nem térülő költségekért, amelyek az AoG számára 1960-ban megállapított kedvezményes díjjal összefüggésben a díj 2006. márciusi lejártáig felmerültek. A támogatást azért hagyták jóvá, mert nem minősült a PPC-nek nyújtott állami támogatásnak, mivel pusztán azokat a hátrányokat kompenzálta, amelyeket a vállalkozásnak el kellett viselnie. A határozat tartalmazott egy megjegyzést is arra vonatkozóan, hogy amennyiben a támogatás állami támogatásnak minősül, akkor sem a PPC-nek, hanem az AoG-nek nyújtott támogatás lenne. Ennek értelmében a határozat elismeri, hogy a PPC az AoG javára olyan kedvezményes díjat volt kénytelen alkalmazni, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem kellett volna alkalmaznia. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az AoG előnye a nagy ipari fogyasztókra vonatkozó rendes díj (amelyet az AoG a különleges kedvezményes díj hiányában fizetett volna) és az AoG által 2007 januárja és 2008 márciusa között fizetett díj közötti különbségből áll. |
| --- | --- |

b)

A második jelzés egy korábbi bizottsági határozatból ered. A Bizottság 2002. október 16-án jóváhagyott egy Görögország által a PPC-nek nyújtandó, legfeljebb 178 millió EUR összegű támogatást (N 133/01 számú ügy (5)). A támogatás célja az volt, hogy lehetővé tegye a PPC kompenzálását azokért a meg nem térülő költségekért, amelyek az AoG számára 1960-ban megállapított kedvezményes díjjal összefüggésben a díj 2006. márciusi lejártáig felmerültek. A támogatást azért hagyták jóvá, mert nem minősült a PPC-nek nyújtott állami támogatásnak, mivel pusztán azokat a hátrányokat kompenzálta, amelyeket a vállalkozásnak el kellett viselnie. A határozat tartalmazott egy megjegyzést is arra vonatkozóan, hogy amennyiben a támogatás állami támogatásnak minősül, akkor sem a PPC-nek, hanem az AoG-nek nyújtott támogatás lenne. Ennek értelmében a határozat elismeri, hogy a PPC az AoG javára olyan kedvezményes díjat volt kénytelen alkalmazni, amelyet rendes piaci feltételek mellett nem kellett volna alkalmaznia. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az AoG előnye a nagy ipari fogyasztókra vonatkozó rendes díj (amelyet az AoG a különleges kedvezményes díj hiányában fizetett volna) és az AoG által 2007 januárja és 2008 márciusa között fizetett díj közötti különbségből áll.

b)   Állami források

| (28) | Az alacsonyabb árazás csökkenő bevételt eredményezett a PPC számára. A PPC SA állami irányítás alatt álló vállalkozás. A görög állam 51 %-os részesedéssel rendelkezik benne, felügyeletét a görög Környezetvédelmi, Energia- és Éghajlatváltozásügyi Minisztérium (2009-ig a Pénzügyminisztérium) látja el. Az igazgatótanács tagjainak többségét a görög állam jelölheti, amely a közgyűlésben a környezetvédelmi, energia- és éghajlatváltozás-ügyi miniszter (2009-ig a pénzügyminiszter) révén közvetlen képviselettel rendelkezik. Ezért állami források érintettek. A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a meghosszabbításról szóló határozat a görög államnak tulajdonítható, mivel állami szerv, egy görög bíróság hozta meg. |
| --- | --- |

(28)

Az alacsonyabb árazás csökkenő bevételt eredményezett a PPC számára. A PPC SA állami irányítás alatt álló vállalkozás. A görög állam 51 %-os részesedéssel rendelkezik benne, felügyeletét a görög Környezetvédelmi, Energia- és Éghajlatváltozásügyi Minisztérium (2009-ig a Pénzügyminisztérium) látja el. Az igazgatótanács tagjainak többségét a görög állam jelölheti, amely a közgyűlésben a környezetvédelmi, energia- és éghajlatváltozás-ügyi miniszter (2009-ig a pénzügyminiszter) révén közvetlen képviselettel rendelkezik. Ezért állami források érintettek. A Bizottság ezenkívül megjegyzi, hogy a meghosszabbításról szóló határozat a görög államnak tulajdonítható, mivel állami szerv, egy görög bíróság hozta meg.

| (29) | Az állami forrásra vonatkozó feltétel tehát teljesül. |
| --- | --- |

(29)

Az állami forrásra vonatkozó feltétel tehát teljesül.

c)   Szelektivitás

| (30) | A kedvezményes díj csak az AoG-re vonatkozott, ezért az szelektíven részesült az intézkedésben. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(30)

A kedvezményes díj csak az AoG-re vonatkozott, ezért az szelektíven részesült az intézkedésben. A Bizottság ezért úgy véli, hogy az intézkedés szelektív.

d)   A verseny torzulása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (31) | Az AoG olyan ágazatokban tevékenykedik, amelyek termékeivel a tagállamok között széles körű kereskedelem folyik. Görögország mellett kilenc másik tagállamban folyik alumíniumgyártás: az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Hollandiában, Lengyelországban, Németországban, Olaszországban, Romániában, Spanyolországban és Svédországban (6). A villamosenergia-termelés liberalizált gazdasági tevékenység, és valamennyi tagállamban jelen van. Amennyiben egy állami támogatás a tagállamok közötti kereskedelemben versengő más vállalkozásokkal összehasonlítva erősíti egy vállalkozás helyzetét, akkor úgy kell tekinteni, hogy az adott támogatás az utóbbi vállalkozásokat is érinti. A verseny torzulására és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó feltétel tehát teljesül. |
| --- | --- |

(31)

Az AoG olyan ágazatokban tevékenykedik, amelyek termékeivel a tagállamok között széles körű kereskedelem folyik. Görögország mellett kilenc másik tagállamban folyik alumíniumgyártás: az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Hollandiában, Lengyelországban, Németországban, Olaszországban, Romániában, Spanyolországban és Svédországban (6). A villamosenergia-termelés liberalizált gazdasági tevékenység, és valamennyi tagállamban jelen van. Amennyiben egy állami támogatás a tagállamok közötti kereskedelemben versengő más vállalkozásokkal összehasonlítva erősíti egy vállalkozás helyzetét, akkor úgy kell tekinteni, hogy az adott támogatás az utóbbi vállalkozásokat is érinti. A verseny torzulására és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó feltétel tehát teljesül.

| (32) | Ezt a pontot sem Görögország, sem a kedvezményezett nem vitatta. |
| --- | --- |

(32)

Ezt a pontot sem Görögország, sem a kedvezményezett nem vitatta.

e)   Az 1. intézkedés támogatástartalmára vonatkozó következtetés

| (33) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy az AoG-re vonatkozóan alkalmazott kedvezményes villamosenergia-díj az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében az említett vállalkozásnak nyújtott állami támogatásnak minősül. A támogatás összege 17,4 millió EUR, ami a következő két tétel különbözete: a) a PPC bevétele abból a rendes díjból, amelyet 2007 januárja és 2008 márciusa között kellett volna alkalmazni, azaz 148,8 millió EUR; illetve b) a PPC bevétele abból a díjból, amelyet az említett időszakban ténylegesen alkalmaztak, azaz 131,4 millió EUR. |
| --- | --- |

(33)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy az AoG-re vonatkozóan alkalmazott kedvezményes villamosenergia-díj az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében az említett vállalkozásnak nyújtott állami támogatásnak minősül. A támogatás összege 17,4 millió EUR, ami a következő két tétel különbözete: a) a PPC bevétele abból a rendes díjból, amelyet 2007 januárja és 2008 márciusa között kellett volna alkalmazni, azaz 148,8 millió EUR; illetve b) a PPC bevétele abból a díjból, amelyet az említett időszakban ténylegesen alkalmaztak, azaz 131,4 millió EUR.

f)   Az 1. intézkedés jogellenes támogatásnak minősül

| (34) | Az AoG azzal érvel, hogy az első, 2007. januári bírósági határozat nem vonta maga után a kedvezményre vonatkozó eredeti megállapodás érdemi módosulását (lásd a (16) preambulumbekezdést). Az AoG ezért úgy véli, hogy a határozat nem eredményezett új támogatást az AoG számára, és a kedvezményes villamosenergia-árazásra vonatkozó intézkedés továbbra is létező támogatás volt. |
| --- | --- |

(34)

Az AoG azzal érvel, hogy az első, 2007. januári bírósági határozat nem vonta maga után a kedvezményre vonatkozó eredeti megállapodás érdemi módosulását (lásd a (16) preambulumbekezdést). Az AoG ezért úgy véli, hogy a határozat nem eredményezett új támogatást az AoG számára, és a kedvezményes villamosenergia-árazásra vonatkozó intézkedés továbbra is létező támogatás volt.

| (35) | A Bizottság nem tudja elfogadni az AoG érveit. A létező támogatásnak minősülő kedvezményes díjszabás eredeti feltételei előírták, hogy a támogatás 2006 márciusában szűnjön meg, amennyiben a PPC megfelelő értesítést küld. Amikor ez megtörtént, a létező támogatás megszűnt, ahogy azt a kedvezményes díjszabás alkalmazására vonatkozó eredeti feltételek megkövetelték. Ezért a csökkentett villamosenergia-díjszabás alkalmazása – amennyiben megfelel az állami támogatás fogalmának (mint ebben az esetben) – új támogatásnak minősül, függetlenül attól, hogy a feltételei hasonlóak-e a korábbi létező támogatási intézkedés feltételeihez. A Bíróság ítélkezési gyakorlata egyértelműen kimondja, hogy a létező támogatás meghosszabbítása új támogatásnak minősül, és azt be kell jelenteni (7). Ez egyúttal azt is jelenti, hogy ugyanez a helyzet akkor, ha a megszűnt létező támogatást néhány hónap után újraindítják. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság nem tudja elfogadni az AoG érveit. A létező támogatásnak minősülő kedvezményes díjszabás eredeti feltételei előírták, hogy a támogatás 2006 márciusában szűnjön meg, amennyiben a PPC megfelelő értesítést küld. Amikor ez megtörtént, a létező támogatás megszűnt, ahogy azt a kedvezményes díjszabás alkalmazására vonatkozó eredeti feltételek megkövetelték. Ezért a csökkentett villamosenergia-díjszabás alkalmazása – amennyiben megfelel az állami támogatás fogalmának (mint ebben az esetben) – új támogatásnak minősül, függetlenül attól, hogy a feltételei hasonlóak-e a korábbi létező támogatási intézkedés feltételeihez. A Bíróság ítélkezési gyakorlata egyértelműen kimondja, hogy a létező támogatás meghosszabbítása új támogatásnak minősül, és azt be kell jelenteni (7). Ez egyúttal azt is jelenti, hogy ugyanez a helyzet akkor, ha a megszűnt létező támogatást néhány hónap után újraindítják.

| (36) | Mivel ezt az új támogatást nem jelentették be a Bizottságnak az EUMSZ 108. cikkével összhangban, a támogatás jogellenes. |
| --- | --- |

(36)

Mivel ezt az új támogatást nem jelentették be a Bizottságnak az EUMSZ 108. cikkével összhangban, a támogatás jogellenes.

2. intézkedés:   A gázhálózat bővítése az AoG üzemi területéig

a)   Az előny

| (37) | A vizsgálat kimutatta, hogy a hálózat bővítésére vonatkozó határozat a felhasználói díjak révén jelentős bevételnövekedést eredményezett a NGSO számára. Az AoG-hez hasonló fogyasztóknak díjat kell fizetniük az NGSO-nak a hálózat használatáért. A Bizottság megállapította, hogy az intézkedés, azaz a vezeték kiépítése gazdaságilag ésszerű volt a hálózatüzemeltető számára, következésképpen nem tartalmazott előnyt az AoG számára. Egy magánérdekeltségű hálózatüzemeltető is végrehajtotta volna ugyanezt a beruházást. |
| --- | --- |

(37)

A vizsgálat kimutatta, hogy a hálózat bővítésére vonatkozó határozat a felhasználói díjak révén jelentős bevételnövekedést eredményezett a NGSO számára. Az AoG-hez hasonló fogyasztóknak díjat kell fizetniük az NGSO-nak a hálózat használatáért. A Bizottság megállapította, hogy az intézkedés, azaz a vezeték kiépítése gazdaságilag ésszerű volt a hálózatüzemeltető számára, következésképpen nem tartalmazott előnyt az AoG számára. Egy magánérdekeltségű hálózatüzemeltető is végrehajtotta volna ugyanezt a beruházást.

| (38) | A Bizottság a görög hatóságok által benyújtott információkkal összhangban megjegyzi, hogy a szóban forgó beruházás 11,6 millió EUR összegű éves bevételt eredményez az NGSO számára a felhasználói díjakból. A Bizottság összehasonlította ezt az összeget a beruházás (egyszeri) költségével és a vezeték (éves alapon számított) működési költségeivel annak ellenőrzésére, hogy a beruházás összhangban áll-e a piacgazdasági befektető elvével, azaz megfelelő módon megtérül-e a befektető számára. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság a görög hatóságok által benyújtott információkkal összhangban megjegyzi, hogy a szóban forgó beruházás 11,6 millió EUR összegű éves bevételt eredményez az NGSO számára a felhasználói díjakból. A Bizottság összehasonlította ezt az összeget a beruházás (egyszeri) költségével és a vezeték (éves alapon számított) működési költségeivel annak ellenőrzésére, hogy a beruházás összhangban áll-e a piacgazdasági befektető elvével, azaz megfelelő módon megtérül-e a befektető számára.

| (39) | A görög hatóságok által benyújtott információk szerint az AoG vezetékének beruházási költsége összesen 12,64 millió EUR volt (9,04 millió EUR-t az NGSO fizetett, 3,6 millió EUR-t pedig közösségi támogatásból finanszíroztak, amint az a (14) preambulumbekezdésben szerepel). Az egyszeri beruházás költsége mellett az éves működési kiadások becsült összege 0,933 millió EUR. Egyértelmű tehát, hogy a 11,6 millió EUR összegű éves bevétel nagyon magas megtérülést biztosít az NGSO számára. A beruházás (beleértve a közösségi támogatásból finanszírozott részt is) kevesebb mint 15 hónap alatt megtérül. A beruházás megtérülése (IRR – belső megtérülési ráta), a gázcsatlakozás tekintetében húszéves kihasználási időszakot feltételezve 84 %-os. E magas szint fényében a Bizottság biztos abban, hogy a megtérülés magánbefektető számára is megfelelő ösztönzést jelentett volna ugyanezen beruházás végrehajtására (8). A Bizottság ezért úgy véli, hogy a gázhálózat bővítésére vonatkozó állami döntés nem nyújtott olyan előnyt az AoG számára, amelyhez az ne lett volna képes piaci viszonyok között hozzájutni. |
| --- | --- |

(39)

A görög hatóságok által benyújtott információk szerint az AoG vezetékének beruházási költsége összesen 12,64 millió EUR volt (9,04 millió EUR-t az NGSO fizetett, 3,6 millió EUR-t pedig közösségi támogatásból finanszíroztak, amint az a (14) preambulumbekezdésben szerepel). Az egyszeri beruházás költsége mellett az éves működési kiadások becsült összege 0,933 millió EUR. Egyértelmű tehát, hogy a 11,6 millió EUR összegű éves bevétel nagyon magas megtérülést biztosít az NGSO számára. A beruházás (beleértve a közösségi támogatásból finanszírozott részt is) kevesebb mint 15 hónap alatt megtérül. A beruházás megtérülése (IRR – belső megtérülési ráta), a gázcsatlakozás tekintetében húszéves kihasználási időszakot feltételezve 84 %-os. E magas szint fényében a Bizottság biztos abban, hogy a megtérülés magánbefektető számára is megfelelő ösztönzést jelentett volna ugyanezen beruházás végrehajtására (8). A Bizottság ezért úgy véli, hogy a gázhálózat bővítésére vonatkozó állami döntés nem nyújtott olyan előnyt az AoG számára, amelyhez az ne lett volna képes piaci viszonyok között hozzájutni.

| (40) | Az előnyre vonatkozó feltétel tehát nem teljesül. Következésképpen nincs szükség azon többi feltétel értékelésére, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljön. |
| --- | --- |

(40)

Az előnyre vonatkozó feltétel tehát nem teljesül. Következésképpen nincs szükség azon többi feltétel értékelésére, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősüljön.

b)   A 2. intézkedés támogatástartalmára vonatkozó következtetés

| (41) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy a gázhálózat bővítése az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül az AoG-nek nyújtott állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(41)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy a gázhálózat bővítése az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül az AoG-nek nyújtott állami támogatásnak.

V.b.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAl

| (42) | Amennyiben az 1. intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, értékelni kell az összeegyeztethetőségét az említett cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételekre figyelemmel. |
| --- | --- |

(42)

Amennyiben az 1. intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, értékelni kell az összeegyeztethetőségét az említett cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételekre figyelemmel.

| (43) | Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése kivételeket fogalmaz meg a 107. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, amely szerint az állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(43)

Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése kivételeket fogalmaz meg a 107. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, amely szerint az állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

| (44) | Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kivételek nem vonatkoznak erre az esetre, mivel ez az intézkedés nem szociális jellegű, nem magánszemély fogyasztóknak nyújtották, nem természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására szolgál, és nem a Németországi Szövetségi Köztársaság Németország felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtották. |
| --- | --- |

(44)

Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kivételek nem vonatkoznak erre az esetre, mivel ez az intézkedés nem szociális jellegű, nem magánszemély fogyasztóknak nyújtották, nem természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására szolgál, és nem a Németországi Szövetségi Köztársaság Németország felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtották.

| (45) | Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése további kivételeket határoz meg. A 107. cikk (3) bekezdésének b), d) és e) pontjában meghatározott kivételek egyértelműen nem alkalmazhatók, azokra a görög hatóságok sem hivatkoztak. A Bizottság az 1. intézkedés lehetséges összeegyeztethetőségét a 107. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján fogja megvizsgálni. |
| --- | --- |

(45)

Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése további kivételeket határoz meg. A 107. cikk (3) bekezdésének b), d) és e) pontjában meghatározott kivételek egyértelműen nem alkalmazhatók, azokra a görög hatóságok sem hivatkoztak. A Bizottság az 1. intézkedés lehetséges összeegyeztethetőségét a 107. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján fogja megvizsgálni.

| (46) | A 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”. Az AoG az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatható térségben található, ezért az AoG jogosult lehet regionális támogatásra. |
| --- | --- |

(46)

A 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”. Az AoG az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatható térségben található, ezért az AoG jogosult lehet regionális támogatásra.

| (47) | A kedvezményes díj alkalmazása idején, azaz 2007 januárjában a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás (9)) határozta meg a regionális beruházási támogatás jóváhagyásának feltételeit. |
| --- | --- |

(47)

A kedvezményes díj alkalmazása idején, azaz 2007 januárjában a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás (9)) határozta meg a regionális beruházási támogatás jóváhagyásának feltételeit.

| (48) | A regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás a működési támogatást egy vállalat folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatásként határozza meg. Az iránymutatással összhangban a működési támogatás a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti kivétel értelmében támogatható térségekben is nyújtható, feltéve, hogy i. a regionális fejlődéshez való hozzájárulása és természete szempontjából indokolt; és ii. mértéke az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos, valamint a tagállam feladata, hogy bizonyítsa a hátrányok létezését és fontosságát (76. pont). |
| --- | --- |

(48)

A regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás a működési támogatást egy vállalat folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatásként határozza meg. Az iránymutatással összhangban a működési támogatás a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti kivétel értelmében támogatható térségekben is nyújtható, feltéve, hogy i. a regionális fejlődéshez való hozzájárulása és természete szempontjából indokolt; és ii. mértéke az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos, valamint a tagállam feladata, hogy bizonyítsa a hátrányok létezését és fontosságát (76. pont).

| (49) | A Bizottság megjegyzi, hogy a folyó kiadások nem tőkejellegű és rendszerint visszatérő, az üzleti vállalkozás működéséhez szükséges kiadások. Ebben az értelemben az AoG-vel szemben alkalmazott kedvezményes villamosenergia-díj csökkentette az AoG folyó kiadásait. Ezért a kedvezményes díj működési támogatásnak minősül, amely a regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás alapján nem volt megengedett. A görög hatóságok nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely igazolta volna, hogy a villamosenergia-díj csökkentése a regionális fejlődéshez való hozzájárulása és természete szempontjából indokolt volt, illetve hogy mértéke az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos volt. A görög hatóságok a térség hátrányaira és a támogatás mértékére vonatkozó felmérést vagy számítást sem mutattak be, amellyel igazolhatták volna, hogy az utóbbi arányos volt az előbbivel. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság megjegyzi, hogy a folyó kiadások nem tőkejellegű és rendszerint visszatérő, az üzleti vállalkozás működéséhez szükséges kiadások. Ebben az értelemben az AoG-vel szemben alkalmazott kedvezményes villamosenergia-díj csökkentette az AoG folyó kiadásait. Ezért a kedvezményes díj működési támogatásnak minősül, amely a regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás alapján nem volt megengedett. A görög hatóságok nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely igazolta volna, hogy a villamosenergia-díj csökkentése a regionális fejlődéshez való hozzájárulása és természete szempontjából indokolt volt, illetve hogy mértéke az általa enyhíteni kívánt hátrányokkal arányos volt. A görög hatóságok a térség hátrányaira és a támogatás mértékére vonatkozó felmérést vagy számítást sem mutattak be, amellyel igazolhatták volna, hogy az utóbbi arányos volt az előbbivel.

| (50) | Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás a regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás alapján nem tekinthető a belő piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(50)

Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás a regionális támogatásokról szóló, 2006. évi iránymutatás alapján nem tekinthető a belő piaccal összeegyeztethetőnek.

| (51) | A támogatások bizonyos fajtáit az EUMSZ 107. és 108. cikke alkalmazásában a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító általános csoportmentességi rendelet (10) értelmében a támogatás összeegyeztethetőségét illetően az a Bizottság álláspontja, hogy a görög hatóságok által megadott számadatok alapján az AoG nagyvállalkozás, amint azt a fenti (7) preambulumbekezdés ismerteti. Az általános csoportmentességi rendelet 1. cikkének (5) bekezdésével összhangban a nagyvállalkozásoknak nyújtott ad hoc támogatás nem tartozik a rendelet hatálya alá. |
| --- | --- |

(51)

A támogatások bizonyos fajtáit az EUMSZ 107. és 108. cikke alkalmazásában a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító általános csoportmentességi rendelet (10) értelmében a támogatás összeegyeztethetőségét illetően az a Bizottság álláspontja, hogy a görög hatóságok által megadott számadatok alapján az AoG nagyvállalkozás, amint azt a fenti (7) preambulumbekezdés ismerteti. Az általános csoportmentességi rendelet 1. cikkének (5) bekezdésével összhangban a nagyvállalkozásoknak nyújtott ad hoc támogatás nem tartozik a rendelet hatálya alá.

| (52) | Az általános csoportmentességi rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban, amennyiben nagyvállalkozásnak nyújtanak a rendelet hatálya alá tartozó támogatást, a tagállamnak igazolnia kell a támogatás ösztönző hatását egy, a kedvezményezett projekt vagy tevékenység támogatás melletti és támogatás nélküli életképességét vizsgáló dokumentum alapján. A Bizottsághoz ilyen bizonyítékot nem juttattak el. |
| --- | --- |

(52)

Az általános csoportmentességi rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban, amennyiben nagyvállalkozásnak nyújtanak a rendelet hatálya alá tartozó támogatást, a tagállamnak igazolnia kell a támogatás ösztönző hatását egy, a kedvezményezett projekt vagy tevékenység támogatás melletti és támogatás nélküli életképességét vizsgáló dokumentum alapján. A Bizottsághoz ilyen bizonyítékot nem juttattak el.

| (53) | Következésképpen az AoG-nek nyújtott támogatás az általános csoportmentességi rendelet értelmében összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(53)

Következésképpen az AoG-nek nyújtott támogatás az általános csoportmentességi rendelet értelmében összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

| (54) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja előírja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”. |
| --- | --- |

(54)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja előírja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”.

| (55) | A Bizottság úgy véli, hogy a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivétel nem vonatkozik erre az esetre. Ami ugyanis az egyes gazdasági területek fejlődését illeti, az AoG valójában egy olyan térségben található, amely a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja, és nem a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján támogatható (11). Ami az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az alumíniumgyártási ágazatra nem vonatkoznak olyan konkrét állami támogatásokkal kapcsolatos szabályok, amelyeket alkalmazni lehetne a kedvezményezettre. Az állami támogatásokra vonatkozóan a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján elfogadott egyéb szabályok nyilvánvalóan nem alkalmazhatók. Nevezetesen az AoG nem jogosult megmentési, illetve szerkezetátalakítási támogatásra. Az AoG ugyanis nem volt nehéz helyzetben lévő vállalkozás a támogatás idején, mivel nem felelt meg a kedvezményes díj alkalmazása idején alkalmazandó, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, 1999-es közösségi iránymutatás (12) 9–11. pontjában foglalt egyik feltételnek sem. A szerkezetátalakítási támogatásnak egy megfelelő szerkezetátalakítási terv megléte is a feltétele. Görögország nem nyújtott be szerkezetátalakítási tervet. Következésképpen az AoG-nek nyújtott támogatás a megmentési, illetve a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó szabályok értelmében összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság úgy véli, hogy a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivétel nem vonatkozik erre az esetre. Ami ugyanis az egyes gazdasági területek fejlődését illeti, az AoG valójában egy olyan térségben található, amely a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja, és nem a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján támogatható (11). Ami az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az alumíniumgyártási ágazatra nem vonatkoznak olyan konkrét állami támogatásokkal kapcsolatos szabályok, amelyeket alkalmazni lehetne a kedvezményezettre. Az állami támogatásokra vonatkozóan a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján elfogadott egyéb szabályok nyilvánvalóan nem alkalmazhatók. Nevezetesen az AoG nem jogosult megmentési, illetve szerkezetátalakítási támogatásra. Az AoG ugyanis nem volt nehéz helyzetben lévő vállalkozás a támogatás idején, mivel nem felelt meg a kedvezményes díj alkalmazása idején alkalmazandó, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló, 1999-es közösségi iránymutatás (12) 9–11. pontjában foglalt egyik feltételnek sem. A szerkezetátalakítási támogatásnak egy megfelelő szerkezetátalakítási terv megléte is a feltétele. Görögország nem nyújtott be szerkezetátalakítási tervet. Következésképpen az AoG-nek nyújtott támogatás a megmentési, illetve a szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó szabályok értelmében összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

| (56) | Az előzőekben kifejtettek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatási intézkedés összeegyeztethetetlen az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel. A Bizottság különösen úgy véli, hogy a következő két tétel közötti különbség: a) a PPC bevétele abból a rendes díjból, amelyet 2007 januárja és 2008 márciusa között kellett volna alkalmazni; illetve b) a PPC bevétele abból a díjból, amelyet az említett időszakban ténylegesen alkalmaztak, az AoG számára nyújtott, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(56)

Az előzőekben kifejtettek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatási intézkedés összeegyeztethetetlen az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel. A Bizottság különösen úgy véli, hogy a következő két tétel közötti különbség: a) a PPC bevétele abból a rendes díjból, amelyet 2007 januárja és 2008 márciusa között kellett volna alkalmazni; illetve b) a PPC bevétele abból a díjból, amelyet az említett időszakban ténylegesen alkalmaztak, az AoG számára nyújtott, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (57) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az 1. intézkedés állami támogatásnak minősül és összeegyeztethetetlen a belső piaccal. A Bizottság azt is megállapítja, hogy az országos gázhálózat bővítése nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(57)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az 1. intézkedés állami támogatásnak minősül és összeegyeztethetetlen a belső piaccal. A Bizottság azt is megállapítja, hogy az országos gázhálózat bővítése nem minősül állami támogatásnak.

| (58) | A 659/1999/EK tanácsi rendelet (13) 14. cikke kimondja, hogy „[a]mennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”. |
| --- | --- |

(58)

A 659/1999/EK tanácsi rendelet (13) 14. cikke kimondja, hogy „[a]mennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”.

| (59) | Így, tekintettel arra, hogy a vizsgált intézkedés jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, a támogatás összegét vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot visszaálljon. A visszafizettetés kezdőpontjának azt az időpontot kell kijelölni, amikor a kedvezményezettnek az előnyt nyújtották, azaz amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották; a kedvezményezettnek a tényleges visszatérítésig visszatérítési kamatot kell fizetnie. |
| --- | --- |

(59)

Így, tekintettel arra, hogy a vizsgált intézkedés jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, a támogatás összegét vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot visszaálljon. A visszafizettetés kezdőpontjának azt az időpontot kell kijelölni, amikor a kedvezményezettnek az előnyt nyújtották, azaz amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották; a kedvezményezettnek a tényleges visszatérítésig visszatérítési kamatot kell fizetnie.

| (60) | Az intézkedésnek a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatástartalmát a következő két tétel közötti különbség adja: a) a PPC bevétele abból a rendes díjból, amelyet 2007 januárja és 2008 márciusa között kellett volna alkalmazni az AoG-vel szemben; illetve b) a PPC bevétele abból a díjból, amelyet az említett időszakban ténylegesen alkalmaztak az AoG-vel szemben. Az AoG számára ebben az időszakban így nyújtott támogatás összege 17,4 millió EUR, |
| --- | --- |

(60)

Az intézkedésnek a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatástartalmát a következő két tétel közötti különbség adja: a) a PPC bevétele abból a rendes díjból, amelyet 2007 januárja és 2008 márciusa között kellett volna alkalmazni az AoG-vel szemben; illetve b) a PPC bevétele abból a díjból, amelyet az említett időszakban ténylegesen alkalmaztak az AoG-vel szemben. Az AoG számára ebben az időszakban így nyújtott támogatás összege 17,4 millió EUR,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Görögország által az Aluminium of Greece SA, valamint jogutódja, az Aluminium SA számára jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével, kedvezményes villamosenergia-díj útján nyújtott 17,4 millió EUR összegű állami támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

(2)   Az országos gázhálózat bővítése nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak.

2. cikk

(1)   Görögország visszafizetteti a kedvezményezettel az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást.

(2)   A visszatérítendő összegek tartalmazzák azt a kamatot, amely az összegeknek a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszaszerzésükig tartó időszak után jár.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (14) V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (15) összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   Görögország e határozat elfogadásának időpontjától kezdve megszünteti az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatás valamennyi függőben lévő kifizetését.

3. cikk

(1)   A 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   Görögország biztosítja, hogy e határozat végrehajtására az értesítés napjától számított négy hónapon belül sor kerül.

4. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Görögország benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:

| a) | a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| c) | azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Amíg az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Görögország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság kérésére Görögország azonnali tájékoztatást ad az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről. Ugyancsak részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezett által már visszafizetett támogatásokról és kamatokról.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 13-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 96., 2010.4.16., 7. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  Abban az időben a 65 %-ban állami tulajdonú Public Gas Corporation (a továbbiakban: PGC) volt a gázszállítási rendszer üzemeltetője. A nemzeti gázszállítási rendszert (beleértve az AoG-t bekapcsoló részt) később átadták a National Gas System Operator nevű vállalkozásnak (a továbbiakban NGSO), amelyet 2007. március 30-án hoztak létre a PGC 100 %-os jogutódjaként.

3

(4)  Különösen a „Versenyképesség” operatív program 7. prioritási tengelyének (Energia és fenntartható fejlődés) 7.1. intézkedése (A földgáz megjelenése a háztartási és harmadik ágazatban, az ipari fogyasztóknál és a közlekedési ágazatban).

4

(5)  HL C 9., 2003.1.15., 6. o.

5

(6)  Forrás: Európai Alumínium Szövetség: Aluminium use in Europe, country profiles, 2005-2008 (http://www.eaa.net).

6

(7)  70/72. sz., Bizottság kontra Németország ügy, EBHT 1973., 813. o., 14. pont, a C-197/99. P. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, EBHT 2003., I-8461. o., 109. pont.

7

Bizottság

Németország

Belgium

Bizottság

(8)  A gázszállítási ágazatban tapasztalható megtérülésekkel kapcsolatban lásd a lengyelországi gázszállító hálózatokkal kapcsolatban a Gaz-System SA-nak nyújtott támogatásról szóló N 594/09 sz. ügyben hozott bizottsági határozatot és különösen annak 17. pontját: „A Gaz-System esetében a tőkemegtérülés a 2009. június 1-jei helyzet alapján 10,8 %.”

8

(9)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

9

(10)  HL L 214., 2008.8.9., 3. o.

10

(11)  Ezenkívül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján nem nyújtható regionális működési támogatás.

11

(12)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

12

(13)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

13

(14)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

14

(15)  HL L 82., 2008.3.25., 1. o.

15

---

| 27.6.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/90

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. június 25.)

a 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 2002/54/EK, a 2002/55/EK és a 2002/57/EK irányelv szerinti ideiglenes kísérletnek az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag hatósági felügyelet mellett zajló szántóföldi ellenőrzése tekintetében történő szervezéséről

(az értesítés a C(2012) 4169. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/340/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13a. cikkére,

tekintettel a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 13a. cikkére,

tekintettel a répavetőmag forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/54/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 33. cikkére,

tekintettel az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/57/EK tanácsi irányelvre (5) és különösen annak 16. cikkére,

mivel:

| (1) | A termés hivatalos szántóföldi ellenőrzése az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag minősítési feltétele. A minősített vetőmagra vonatkozóan azonban nemrég bevezették a hivatalos szántóföldi ellenőrzés és a hatósági felügyelet mellett zajló szántóföldi ellenőrzés közötti választás lehetőségét. |
| --- | --- |

(1)

A termés hivatalos szántóföldi ellenőrzése az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag minősítési feltétele. A minősített vetőmagra vonatkozóan azonban nemrég bevezették a hivatalos szántóföldi ellenőrzés és a hatósági felügyelet mellett zajló szántóföldi ellenőrzés közötti választás lehetőségét.

| (2) | A hivatalos szántóföldi ellenőrzés és a hatósági felügyelet mellett zajló szántóföldi ellenőrzés közötti választás lehetőségének biztosítása az érintett elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag tekintetében a hivatalos szántóföldi ellenőrzést igénylő, kedvezőbb alternatívát kínálhat. Ezen alternatívát ideiglenes kísérlettel kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(2)

A hivatalos szántóföldi ellenőrzés és a hatósági felügyelet mellett zajló szántóföldi ellenőrzés közötti választás lehetőségének biztosítása az érintett elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag tekintetében a hivatalos szántóföldi ellenőrzést igénylő, kedvezőbb alternatívát kínálhat. Ezen alternatívát ideiglenes kísérlettel kell vizsgálni.

| (3) | A hatósági felügyelet mellett a minősített vetőmagra vonatkozóan végzett szántóföldi ellenőrzések során nyert tapasztalatokat figyelembe véve, indokolt a kísérleteket ugyanazon rendelkezések alkalmazásával végezni, mint amelyeket a minősített vetőmagra alkalmaznak, annak megállapításához, hogy az említett rendelkezések megfelelőek-e az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag vonatkozásában. |
| --- | --- |

(3)

A hatósági felügyelet mellett a minősített vetőmagra vonatkozóan végzett szántóföldi ellenőrzések során nyert tapasztalatokat figyelembe véve, indokolt a kísérleteket ugyanazon rendelkezések alkalmazásával végezni, mint amelyeket a minősített vetőmagra alkalmaznak, annak megállapításához, hogy az említett rendelkezések megfelelőek-e az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag vonatkozásában.

| (4) | A kísérletben részt vevő tagállamok számára mentességet kell biztosítani a 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 2002/54/EK, a 2002/55/EK, valamint a 2002/57/EK irányelvben a hivatalos szántóföldi ellenőrzésekre vonatkozóan előírt kötelezettségek alól. |
| --- | --- |

(4)

A kísérletben részt vevő tagállamok számára mentességet kell biztosítani a 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 2002/54/EK, a 2002/55/EK, valamint a 2002/57/EK irányelvben a hivatalos szántóföldi ellenőrzésekre vonatkozóan előírt kötelezettségek alól.

| (5) | A kísérletben részt vevő tagállamoknak évente jelentést kell tenniük. |
| --- | --- |

(5)

A kísérletben részt vevő tagállamoknak évente jelentést kell tenniük.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Uniós szintű ideiglenes kísérlet megszervezésére kerül sor az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag minősítésének vonatkozásában annak megállapítása céljából, hogy a 2. és 3. cikknek megfelelően végzett, a hivatalos szántóföldi ellenőrzés és a hatósági felügyelet mellett zajló szántóföldi ellenőrzés közötti választás lehetősége kedvezőbb alternatívát kínálhat-e a hivatalos szántóföldi ellenőrzésekre, és hogy ugyanazon rendelkezések, amelyeket a minősített vetőmag minősítésére alkalmaznak, megfelelőek-e az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag vonatkozásában.

Az említett kísérlet célja annak eldöntése, hogy az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag tekintetében a hivatalos szántóföldi ellenőrzések követelménye helyettesíthető-e más hivatalos szántóföldi ellenőrzési, illetve hatósági felügyelet mellett végzett szántóföldi ellenőrzési követelménnyel az alábbi rendelkezések tekintetében.

| a) | a 66/401/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének B. 1. d) pontja és 14a. cikke a) pontja, valamint I. mellékletének 6. pontja; |
| --- | --- |

a)

a 66/401/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének B. 1. d) pontja és 14a. cikke a) pontja, valamint I. mellékletének 6. pontja;

| b) | a 66/402/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének C. d) pontja, 2. cikke (1) bekezdésének Ca. c) pontja, 2. cikke (1) bekezdésének D. 1. d) pontja, 2. cikke (1) bekezdésének D. 2. b) pontja, 2. cikke (1) bekezdésének D. 3. c) pontja, 14a. cikke a) pontja, valamint I. mellékletének 7. pontja; |
| --- | --- |

b)

a 66/402/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének C. d) pontja, 2. cikke (1) bekezdésének Ca. c) pontja, 2. cikke (1) bekezdésének D. 1. d) pontja, 2. cikke (1) bekezdésének D. 2. b) pontja, 2. cikke (1) bekezdésének D. 3. c) pontja, 14a. cikke a) pontja, valamint I. mellékletének 7. pontja;

| c) | a 2002/54/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) iv. pontja és 21. cikkének a) pontja, valamint I. melléklete A. részének 4. pontja; |
| --- | --- |

c)

a 2002/54/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) iv. pontja és 21. cikkének a) pontja, valamint I. melléklete A. részének 4. pontja;

| d) | a 2002/55/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) iv. pontja és 35. cikkének a) pontja, valamint I. mellékletének 2. pontja; |
| --- | --- |

d)

a 2002/55/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) iv. pontja és 35. cikkének a) pontja, valamint I. mellékletének 2. pontja;

| e) | a 2002/57/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) iv. pontja, 2. cikke (1) bekezdésének d) 1. ii. pontja, 2. cikke (1) bekezdésének d) 2. iii. pontja és 18. cikkének a) pontja, valamint I. mellékletének 5. pontja. |
| --- | --- |

e)

a 2002/57/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) iv. pontja, 2. cikke (1) bekezdésének d) 1. ii. pontja, 2. cikke (1) bekezdésének d) 2. iii. pontja és 18. cikkének a) pontja, valamint I. mellékletének 5. pontja.

2. cikk

Hatósági felügyelet mellett zajló ellenőrzéseket végző ellenőrök

A részt vevő tagállamok biztosítják, hogy a hatósági felügyelet mellett zajló ellenőrzéseket végző ellenőrök megfeleljenek az alábbi feltételeknek:

| a) | rendelkeznek a szükséges műszaki képesítéssel; |
| --- | --- |

a)

rendelkeznek a szükséges műszaki képesítéssel;

| b) | az ellenőrzésekből személyes hasznuk nem származik; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzésekből személyes hasznuk nem származik;

| c) | rendelkeznek az érintett tagállam vetőmag-minősítő hatósága által kiadott hatósági engedéllyel arra vonatkozóan, hogy hatósági felügyelet mellett zajló ellenőrzéseket hajtsanak végre; az engedély tartalmazza az ellenőrök eskütételét vagy egy általuk aláírt írásbeli nyilatkozatot, amelyben kötelezik magukat a hivatalos ellenőrzésekre vonatkozó szabályok betartására; |
| --- | --- |

c)

rendelkeznek az érintett tagállam vetőmag-minősítő hatósága által kiadott hatósági engedéllyel arra vonatkozóan, hogy hatósági felügyelet mellett zajló ellenőrzéseket hajtsanak végre; az engedély tartalmazza az ellenőrök eskütételét vagy egy általuk aláírt írásbeli nyilatkozatot, amelyben kötelezik magukat a hivatalos ellenőrzésekre vonatkozó szabályok betartására;

| d) | az ellenőrzéseket az illetékes vetőmag-minősítő hatóság felügyelete mellett végzik. |
| --- | --- |

d)

az ellenőrzéseket az illetékes vetőmag-minősítő hatóság felügyelete mellett végzik.

3. cikk

A termény és a betakarított vetőmagok ellenőrzése

(1)   A részt vevő tagállamok biztosítják, hogy a termények és a betakarított vetőmagok ellenőrzése megfelel a (2) és az (5) bekezdésben előírt követelményeknek.

(2)   Az ellenőrizendő terményt olyan vetőmagból termesztették, amely hatósági utóellenőrzésen ment keresztül, amelynek eredményei megfelelnek a 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 2002/54/EK, a 2002/55/EK, valamint a 2002/57/EK irányelv I. mellékletében meghatározott követelményeknek.

(3)   A termény legalább 20 %-ának ellenőrzését az illetékes hatóság végzi, mint a 2002/55/EK hatályába tartozó zöldségterményekét. Az összes többi terményre vonatkozóan legalább 5 % ez az arány. A következő különböző arányokat használják az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag-kategóriák vizsgálatára szolgáló megfelelő ellenőrzési szintek megállapításának lehetővé tételére: 5, 10, 15 és 20 %.

(4)   A terményből betakarított vetőmagtételek mintáiból egy rész kivételre kerül a hatósági utóellenőrzésre, valamint – ahol szükséges – a fajtaazonosság és tisztaság ellenőrzésére irányuló hatósági laboratóriumi vetőmagvizsgálatra. A tagállamok meghatározzák azokat a vetőmagtételeket, amelyekre vonatkozóan hatósági felügyelet mellett zajló szántóföldi ellenőrzést végeztek.

(5)   A kísérletben részt vevő tagállamok összehasonlítják a hivatalos szántóföldi ellenőrzéseket azokkal, amelyeket hatósági felügyelet mellett végeztek.

4. cikk

A tagállamok részvétele

A kísérletben bármely tagállam részt vehet.

Azon tagállamok, amelyek úgy döntenek, hogy részt vesznek a kísérletben (a továbbiakban: részt vevő tagállamok), értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot, megjelölve a fajtákat, kategóriákat és a részvételükkel lefedett régiókat, valamint bárminemű korlátozást.

A tagállamok a kísérletben való részvétellel bármikor felhagyhatnak, amennyiben erről tájékoztatják a Bizottságot.

5. cikk

Mentesség

A kísérlet céljából a részt vevő tagállamok az elit vetőmag és az elit vetőmagot megelőző generációkból származó nemesített vetőmag tekintetében mentesülnek a 66/401/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének B. 1. d) pontjában és 14a. cikke a) pontjában, valamint I. mellékletének 6. pontjában, a 66/402/EGK irányelv 2. cikke (1) C. d) pontjában, 2. cikke (1) bekezdésének Ca. c) pontjában, 2. cikke (1) bekezdésének D. 1. d) pontjában, 2. cikke (1) bekezdésének D. 2. b) pontjában, 2. cikke (1) bekezdésének D. 3. c) pontjában és 14a. cikke a) pontjában, valamint I. melléklete 7. pontjában, a 2002/54/EK irányelv 2. cikke (1) c) iv. pontjában és 21a. cikkében, valamint I. melléklete A. részének 4. pontjában, a 2002/55/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) iv. pontjában és 35. cikke a) pontjában, valamint I. melléklete 2. pontjában és a 2002/57/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdése c) iv. pontjában, 2. cikke (1) bekezdésének d) 1. ii. pontjában, 2. cikke (1) bekezdésének d) 2. iii. pontjában és 18. cikke a) pontjában és I. mellékletének 5. pontjában meghatározott kötelezettségek alól.

6. cikk

Jelentéstételi kötelezettségek

(1)   A részt vevő tagállamok évente a tárgyévet követő március 31-ig jelentést készítenek a 2. és 3. cikknek megfelelően végrehajtott kísérlet eredményeiről a Bizottságnak és a többi tagállamnak.

(2)   A kísérlet végén, illetve részvételük befejeztével a részt vevő tagállamok a következő év március 31-ig a Bizottságnak és a tagállamoknak jelentést nyújtanak be a 2. és 3. cikknek megfelelően végrehajtott kísérlet eredményeiről.

Ebben a jelentésben a kísérlet szempontjából belátásuk szerint releváns más információkat is feltüntethetnek.

7. cikk

Időtartam

A kísérlet 2013. január 1-jén kezdődik és 2017. december 31-én fejeződik be.

8. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 25-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 125., 1966.7.11., 2298/66. o.

1

(2)  HL L 125., 1966.7.11., 2309/66. o.

2

(3)  HL L 193., 2002.7.20., 12. o.

3

(4)  HL L 193., 2002.7.20., 33. o.

4

(5)  HL L 193., 2002.7.20., 74. o.

5

---