# Uradni list L 206/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.206.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 206 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 552. avgust 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.206.slv

Uradni list

Evropske unije

L 206

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 552. avgust 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2012/453/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 10. julija 2012 o stališču, ki ga sprejme Evropska unija v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 705/2012 z dne 1. avgusta 2012 o izvajanju člena 11(4) Uredbe (EU) št. 753/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim posameznikom, skupinam, podjetjem in subjektom zaradi razmer v Afganistanu | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 706/2012 z dne 1. avgusta 2012 o stopetinsedemdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida | 7 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 707/2012 z dne 1. avgusta 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 9 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta 2012/454/SZVP z dne 1. avgusta 2012 o izvajanju Sklepa 2011/486/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim posameznikom, skupinam, podjetjem in subjektom zaradi razmer v Afganistanu | 11 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2012/453/EU

*

Sklep Sveta z dne 10. julija 2012 o stališču, ki ga sprejme Evropska unija v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

1

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 705/2012 z dne 1. avgusta 2012 o izvajanju člena 11(4) Uredbe (EU) št. 753/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim posameznikom, skupinam, podjetjem in subjektom zaradi razmer v Afganistanu

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 706/2012 z dne 1. avgusta 2012 o stopetinsedemdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

7

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 707/2012 z dne 1. avgusta 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

9

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Sveta 2012/454/SZVP z dne 1. avgusta 2012 o izvajanju Sklepa 2011/486/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim posameznikom, skupinam, podjetjem in subjektom zaradi razmer v Afganistanu

11

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 98/10/COL z dne 24. marca 2010 o enainosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte | 13 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 98/10/COL z dne 24. marca 2010 o enainosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte

13

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005) | 23 |
| | * | Popravek Sklepa Političnega in varnostnega odbora EU BAM Rafah/1/2012 z dne 3. julija 2012 o imenovanju vodje misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (UL L 186, 14.7.2012) | 24 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005)

(UL L 277, 21.10.2005)

23

*

Popravek Sklepa Političnega in varnostnega odbora EU BAM Rafah/1/2012 z dne 3. julija 2012 o imenovanju vodje misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (UL L 186, 14.7.2012)

(UL L 186, 14.7.2012)

24

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 2.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/1

---

SKLEP SVETA

z dne 10. julija 2012

o stališču, ki ga sprejme Evropska unija v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

(2012/453/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbo Komisije (ES) št. 976/2009 z dne 19. oktobra 2009 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev (2) bi bilo treba vključiti v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP). |
| --- | --- |

(1)

Uredbo Komisije (ES) št. 976/2009 z dne 19. oktobra 2009 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev (2) bi bilo treba vključiti v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP).

| (2) | Uredbo Komisije (EU) št. 268/2010 z dne 29. marca 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki držav članic pod usklajenimi pogoji (4) bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (EU) št. 268/2010 z dne 29. marca 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki držav članic pod usklajenimi pogoji (4) bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP.

| (3) | Uredbo Komisije (EU) št. 1088/2010 z dne 23. novembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 976/2009 glede storitev prenosa in storitev preoblikovanja (5) bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo Komisije (EU) št. 1088/2010 z dne 23. novembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 976/2009 glede storitev prenosa in storitev preoblikovanja (5) bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP.

| (4) | Uredbo Komisije (EU) št. 1089/2010 z dne 23. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (6) bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo Komisije (EU) št. 1089/2010 z dne 23. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (6) bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP.

| (5) | Uredbo Komisije (EU) št. 102/2011 z dne 4. februarja 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 1089/2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (7) bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo Komisije (EU) št. 102/2011 z dne 4. februarja 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 1089/2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (7) bi bilo treba vključiti v Sporazum EGP.

| (6) | Prilogo XX (Okolje) k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Prilogo XX (Okolje) k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku Sklepa – |
| --- | --- |

(7)

Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku Sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče Evropske unije v Skupnem odboru EGP o predlagani spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP temelji na osnutku Sklepa Skupnega odbora EGP, priloženega temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 10. julija 2012

Za Svet

Predsednik

V. SHIARLY

---

(1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

1

(2)  UL L 274, 20.10.2009, str. 9.

2

(3)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

3

(4)  UL L 83, 30.3.2010, str. 8.

4

(5)  UL L 323, 8.12.2010, str. 1.

5

(6)  UL L 323, 8.12.2010, str. 11.

6

(7)  UL L 31, 5.2.2011, str. 13.

7

---

OSNUTEK

SKLEPA SKUPNEGA ODBORA EGP št. .../2012

z dne

o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XX k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XX k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. .../... z dne ... (1).

| (2) | Uredbo Komisije (ES) št. 976/2009 z dne 19. oktobra 2009 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (ES) št. 976/2009 z dne 19. oktobra 2009 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Uredbo Komisije (EU) št. 268/2010 z dne 29. marca 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki držav članic pod usklajenimi pogoji (3) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo Komisije (EU) št. 268/2010 z dne 29. marca 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki držav članic pod usklajenimi pogoji (3) je treba vključiti v Sporazum.

| (4) | Uredbo Komisije (EU) št. 1088/2010 z dne 23. novembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 976/2009 glede storitev prenosa in storitev preoblikovanja (4) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo Komisije (EU) št. 1088/2010 z dne 23. novembra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 976/2009 glede storitev prenosa in storitev preoblikovanja (4) je treba vključiti v Sporazum.

| (5) | Uredbo Komisije (EU) št. 1089/2010 z dne 23. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (5) je treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo Komisije (EU) št. 1089/2010 z dne 23. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (5) je treba vključiti v Sporazum EGP.

| (6) | Uredbo Komisije (EU) št. 102/2011 z dne 4. februarja 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 1089/2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (6) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(6)

Uredbo Komisije (EU) št. 102/2011 z dne 4. februarja 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 1089/2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (6) je treba vključiti v Sporazum –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga XX k Sporazumu se spremeni:

| 1. | besedilo prilagoditev (a) in (b) v točki 1j (Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Za države Efte se v zvezi z roki iz člena 6(a), člena 6(b) in člena 7(3) razume, da vključujejo dodatno obdobje treh let. |
| --- | --- | --- |

1.

besedilo prilagoditev (a) in (b) v točki 1j (Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

Za države Efte se v zvezi z roki iz člena 6(a), člena 6(b) in člena 7(3) razume, da vključujejo dodatno obdobje treh let.

| (b) | Za države Efte se v zvezi z datumi iz člena 21(2), člena 21(3) in člena 24(1) razume, da vključujejo dodatno obdobje treh let.“; |
| --- | --- |

(b)

Za države Efte se v zvezi z datumi iz člena 21(2), člena 21(3) in člena 24(1) razume, da vključujejo dodatno obdobje treh let.“;

| 2. | v točki 1jb (Odločba Komisije 2009/442/ES) se doda naslednja prilagoditev:
  „V tem sporazumu veljajo določbe Odločbe z naslednjimi prilagoditvami:






  (a) | Za države Efte je leto iz drugega pododstavka člena 11(2) enako letu iz člena 18, kakor je bilo prilagojeno za države Efte. |
| --- | --- | --- |

2.

v točki 1jb (Odločba Komisije 2009/442/ES) se doda naslednja prilagoditev:

„V tem sporazumu veljajo določbe Odločbe z naslednjimi prilagoditvami:

(a)

Za države Efte je leto iz drugega pododstavka člena 11(2) enako letu iz člena 18, kakor je bilo prilagojeno za države Efte.

| (b) | Za države Efte se v zvezi z datumom iz člena 18 razume, da vključuje dodatno obdobje treh let.“; |
| --- | --- |

(b)

Za države Efte se v zvezi z datumom iz člena 18 razume, da vključuje dodatno obdobje treh let.“;

| 3. | za točko 1jb (Odločba Komisije 2009/442/ES) se doda:






  „1jc. | 32009 R 0976: Uredba Komisije (ES) št. 976/2009 z dne 19. oktobra 2009 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev (UL L 274, 20.10.2009, str. 9), kakor jo spreminja:






  — | 32010 R 1088: Uredba Komisije (EU) št. 1088/2010 z dne 23. novembra 2010 (UL L 323, 8.12.2010, str. 1). |
| --- | --- | --- | --- |

3.

za točko 1jb (Odločba Komisije 2009/442/ES) se doda:

„1jc.

32009 R 0976: Uredba Komisije (ES) št. 976/2009 z dne 19. oktobra 2009 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede omrežnih storitev (UL L 274, 20.10.2009, str. 9), kakor jo spreminja:

—

32010 R 1088: Uredba Komisije (EU) št. 1088/2010 z dne 23. novembra 2010 (UL L 323, 8.12.2010, str. 1).

V tem sporazumu veljajo določbe Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:

Za države Efte se v zvezi z datumi iz člena 4 razume, da vključujejo dodatno obdobje treh let.

| 1jd. | 32010 R 0268: Uredba Komisije (EU) št. 268/2010 z dne 29. marca 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki držav članic pod usklajenimi pogoji (UL L 83, 30.3.2010, str. 8).
  V tem sporazumu veljajo določbe Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:
  Za države Efte se v zvezi z roki iz člena 8 razume, da vključujejo dodatno obdobje treh let. |
| --- | --- |

1jd.

32010 R 0268: Uredba Komisije (EU) št. 268/2010 z dne 29. marca 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki držav članic pod usklajenimi pogoji (UL L 83, 30.3.2010, str. 8).

V tem sporazumu veljajo določbe Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:

Za države Efte se v zvezi z roki iz člena 8 razume, da vključujejo dodatno obdobje treh let.

| 1je. | 32010 R 1089: Uredba Komisije (EU) št. 1089/2010 z dne 23. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (UL L 323, 8.12.2010, str. 11), kakor jo spreminja:






  — | 32011 R 0102: Uredba Komisije (EU) št. 102/2011 z dne 4. februarja 2011 (UL L 31, 5.2.2011, str. 13).“. |
| --- | --- | --- |

1je.

32010 R 1089: Uredba Komisije (EU) št. 1089/2010 z dne 23. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki (UL L 323, 8.12.2010, str. 11), kakor jo spreminja:

—

32011 R 0102: Uredba Komisije (EU) št. 102/2011 z dne 4. februarja 2011 (UL L 31, 5.2.2011, str. 13).“.

Člen 2

Besedila uredb Komisije (ES) št. 976/2009, (EU) št. 268/2010, (EU) št. 1088/2010, (EU) št. 1089/2010 in (EU) št. 102/2011 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.

Člen 3

Ta sklep začne veljati ... pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (7).

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja Skupnega odbora EGP

---

(1)  UL L ...

1

(2)  UL L 274, 20.10.2009, str. 9.

2

(3)  UL L 83, 30.3.2010, str. 8.

3

(4)  UL L 323, 8.12.2010, str. 1.

4

(5)  UL L 323, 8.12.2010, str. 11.

5

(6)  UL L 31, 5.2.2011, str. 13.

6

(7)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

7

---

UREDBE

| 2.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/5

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 705/2012

z dne 1. avgusta 2012

o izvajanju člena 11(4) Uredbe (EU) št. 753/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim posameznikom, skupinam, podjetjem in subjektom zaradi razmer v Afganistanu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 753/2011 z dne 1. avgusta 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim posameznikom, skupinam, podjetjem in subjektom zaradi razmer v Afganistanu (1) ter zlasti člena 11(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 1. avgusta 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 1. avgusta 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 753/2011.

| (2) | Odbor, ustanovljen v skladu z odstavkom 30 Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1988 (2011), je 19. julija 2012 s seznama posameznikov, skupin, podjetij in subjektov, za katere se uporabljajo omejevalni ukrepi, črtal dve osebi. |
| --- | --- |

(2)

Odbor, ustanovljen v skladu z odstavkom 30 Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1988 (2011), je 19. julija 2012 s seznama posameznikov, skupin, podjetij in subjektov, za katere se uporabljajo omejevalni ukrepi, črtal dve osebi.

| (3) | Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo I k Uredbi (EU) št. 753/2011 – |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo I k Uredbi (EU) št. 753/2011 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vnosa za osebi, navedeni v Prilogi k tej uredbi, se črtata s seznama v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 753/2011.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. avgusta 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 199, 2.8.2011, str. 1.

1

---

PRILOGA

Vnosa iz člena 1

| (1) | Tahis (alias Tahib). |
| --- | --- |

(1)

Tahis (alias Tahib).

| (2) | Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (alias (a) Mutasim Aga Jan, (b) Agha Jan, (c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

(2)

Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (alias (a) Mutasim Aga Jan, (b) Agha Jan, (c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

| 2.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 706/2012

z dne 1. avgusta 2012

o stopetinsedemdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z mrežo Al-Kaida (1), in zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 20. julija 2012 sklenil črtati eno fizično osebo s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, potem ko je proučil zahteve za umik s seznama, ki jih je predložila ta oseba, in celovito poročilo varuha človekovih pravic, pripravljeno na podlagi Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1904(2009). Prav tako se je odločil spremeniti dva vnosa na seznamu. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 20. julija 2012 sklenil črtati eno fizično osebo s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, potem ko je proučil zahteve za umik s seznama, ki jih je predložila ta oseba, in celovito poročilo varuha človekovih pravic, pripravljeno na podlagi Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1904(2009). Prav tako se je odločil spremeniti dva vnosa na seznamu.

| (3) | Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno posodobiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. avgusta 2012

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

| 1. | pod naslovom „Fizične osebe“ se črta naslednji vnos:
  „Ali Mohamed El Heit (tudi (a) Kamel Mohamed, (b) Ali Di Roma (c) Ali Il Barbuto). Datum rojstva: (a) 20.3.1970, (b) 30.1.1971. Kraj rojstva: Rouiba, Alžirija. Naslov: 3 Via Ajraghi Milan, Italija. Drugi podatki: ime matere: Hamadche Zoulicha. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17.3.2004.“; |
| --- | --- |

1.

pod naslovom „Fizične osebe“ se črta naslednji vnos:

„Ali Mohamed El Heit (tudi (a) Kamel Mohamed, (b) Ali Di Roma (c) Ali Il Barbuto). Datum rojstva: (a) 20.3.1970, (b) 30.1.1971. Kraj rojstva: Rouiba, Alžirija. Naslov: 3 Via Ajraghi Milan, Italija. Drugi podatki: ime matere: Hamadche Zoulicha. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 17.3.2004.“;

| 2. | vnos „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (tudi (a) Dah Dah, (b) Abdelrahmman, (c) Bechir). Naslov: Sudan. Datum rojstva: 4.12.1964. Kraj rojstva: Tabarka, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L335915 (tunizijski potni list, izdan 8.11.1996, prenehal veljati 7.11.2001). Drugi podatki: domnevno na begu pred italijanskimi pravosodnimi organi (od novembra 2009). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.6.2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (tudi (a) Dah Dah, (b) Abdelrahmman, (c) Bechir). Naslov: Tunizija. Datum rojstva: 4.12.1964. Kraj rojstva: Tabarka, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L335915 (tunizijski potni list, izdan v Milanu, Italija, 8.11.1996, prenehal veljati 7.11.2001). Drugi podatki: zapustil Sudan in vstopil v Tunizijo leta 2011. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.6.2003.“; |
| --- | --- |

2.

vnos „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (tudi (a) Dah Dah, (b) Abdelrahmman, (c) Bechir). Naslov: Sudan. Datum rojstva: 4.12.1964. Kraj rojstva: Tabarka, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L335915 (tunizijski potni list, izdan 8.11.1996, prenehal veljati 7.11.2001). Drugi podatki: domnevno na begu pred italijanskimi pravosodnimi organi (od novembra 2009). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.6.2003.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (tudi (a) Dah Dah, (b) Abdelrahmman, (c) Bechir). Naslov: Tunizija. Datum rojstva: 4.12.1964. Kraj rojstva: Tabarka, Tunizija. Državljanstvo: tunizijsko. Potni list št.: L335915 (tunizijski potni list, izdan v Milanu, Italija, 8.11.1996, prenehal veljati 7.11.2001). Drugi podatki: zapustil Sudan in vstopil v Tunizijo leta 2011. Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 25.6.2003.“;

| 3. | vnos „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (tudi (a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’, (b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, (c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, (d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, (e) Abu Du’a, (f) Abu Duaa’, (g) Dr. Ibrahim, (h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, (i) Abu Bakr al-Baghdadi. Naziv: Dr. Naslov: Irak. Datum rojstva: 1971. Kraj rojstva: Samara, Irak. Državljanstvo: Iraško. Druge informacije: (a) vodja Al-Kaide v Iraku; (b) trenutno se nahaja v Iraku; (c) pristojen za upravljanje in vodenje obsežnih dejavnosti Al-Kaide; (d) zelo znan po privzetem imenu (Abu Du’a, Abu Duaa’). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 5.10.2011.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:
  „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (tudi (a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’, (b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, (c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, (d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, (e) Abu Du’a, (f) Abu Duaa’, (g) Dr. Ibrahim, (h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, (i) Abu Bakr al-Baghdadi. Naziv: Dr. Naslov: Irak. Datum rojstva: 1971. Kraj rojstva: (a) Samara, Irak, (b) Irak. Državljanstvo: iraško. Drugi podatki: (a) vodja Al-Kaide v Iraku; (b) trenutno se nahaja v Iraku; (c) zelo znan po privzetem imenu (Abu Du’a, Abu Duaa’). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 5.10.2011.“ |
| --- | --- |

3.

vnos „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (tudi (a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’, (b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, (c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, (d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, (e) Abu Du’a, (f) Abu Duaa’, (g) Dr. Ibrahim, (h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, (i) Abu Bakr al-Baghdadi. Naziv: Dr. Naslov: Irak. Datum rojstva: 1971. Kraj rojstva: Samara, Irak. Državljanstvo: Iraško. Druge informacije: (a) vodja Al-Kaide v Iraku; (b) trenutno se nahaja v Iraku; (c) pristojen za upravljanje in vodenje obsežnih dejavnosti Al-Kaide; (d) zelo znan po privzetem imenu (Abu Du’a, Abu Duaa’). Datum uvrstitve na seznam iz člena 2a(4)(b): 5.10.2011.“ pod naslovom „Fizične osebe“ se zamenja z:

„Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (tudi (a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’, (b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, (c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, (d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, (e) Abu Du’a, (f) Abu Duaa’, (g) Dr. Ibrahim, (h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, (i) Abu Bakr al-Baghdadi. Naziv: Dr. Naslov: Irak. Datum rojstva: 1971. Kraj rojstva: (a) Samara, Irak, (b) Irak. Državljanstvo: iraško. Drugi podatki: (a) vodja Al-Kaide v Iraku; (b) trenutno se nahaja v Iraku; (c) zelo znan po privzetem imenu (Abu Du’a, Abu Duaa’). Datum uvrstitve iz člena 2a(4)(b): 5.10.2011.“

---

| 2.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 707/2012

z dne 1. avgusta 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. avgusta 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| TR | 55,3 |
| XS | 32,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 77,3 |
| 0709 93 10 | TR | 107,5 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,1 |
| TR | 91,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 95,4 |
| 0806 10 10 | EG | 227,2 |
| IL | 176,8 |
| IN | 210,3 |
| MA | 251,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 218,9 |
| 0808 10 80 | AR | 187,9 |
| BR | 91,9 |
| CL | 115,4 |
| NZ | 129,0 |
| US | 181,3 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 136,7 |
| 0808 30 90 | AR | 200,3 |
| CL | 135,9 |
| ZA | 117,3 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 29 00 | TR | 397,6 |
| ZZ | 397,6 |
| 0809 30 | TR | 167,9 |
| ZZ | 167,9 |
| 0809 40 05 | BA | 62,1 |
| IL | 60,5 |
| ZZ | 61,3 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

58,9

TR

55,3

XS

32,3

ZZ

48,8

0707 00 05

MK

53,8

TR

100,7

ZZ

77,3

0709 93 10

TR

107,5

ZZ

107,5

0805 50 10

AR

92,1

TR

91,0

UY

96,7

ZA

101,9

ZZ

95,4

0806 10 10

EG

227,2

IL

176,8

IN

210,3

MA

251,0

MX

301,8

TR

146,5

ZZ

218,9

0808 10 80

AR

187,9

BR

91,9

CL

115,4

NZ

129,0

US

181,3

ZA

114,5

ZZ

136,7

0808 30 90

AR

200,3

CL

135,9

ZA

117,3

ZZ

151,2

0809 29 00

TR

397,6

ZZ

397,6

0809 30

TR

167,9

ZZ

167,9

0809 40 05

BA

62,1

IL

60,5

ZZ

61,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 2.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/11

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA 2012/454/SZVP

z dne 1. avgusta 2012

o izvajanju Sklepa 2011/486/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim posameznikom, skupinam, podjetjem in subjektom zaradi razmer v Afganistanu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/486/SZVP z dne 1. avgusta 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim posameznikom, skupinam, podjetjem in subjektom zaradi razmer v Afganistanu (1) in zlasti člena 5 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 1. avgusta 2011 sprejel Sklep 2011/486/SZVP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 1. avgusta 2011 sprejel Sklep 2011/486/SZVP.

| (2) | Odbor, ustanovljen v skladu z odstavkom 30 Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1988 (2011), je 19. julija 2012 s seznama posameznikov, skupin, podjetij in subjektov, za katere se uporabljajo omejevalni ukrepi, črtal dve osebi. |
| --- | --- |

(2)

Odbor, ustanovljen v skladu z odstavkom 30 Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1988 (2011), je 19. julija 2012 s seznama posameznikov, skupin, podjetij in subjektov, za katere se uporabljajo omejevalni ukrepi, črtal dve osebi.

| (3) | Zato bi bilo treba Prilogo k Sklepu 2011/486/SZVP ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba Prilogo k Sklepu 2011/486/SZVP ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vnosa za osebi, navedeni v Prilogi k temu sklepu, se črtata s seznama v Prilogi k Sklepu 2011/486/SZVP.

Člen 2

Ta sklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. avgusta 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 199, 2.8.2011, str. 57.

1

---

PRILOGA

VNOSA IZ ČLENA 1

| (1) | Tahis (alias Tahib). |
| --- | --- |

(1)

Tahis (alias Tahib).

| (2) | Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (alias (a) Mutasim Aga Jan, (b) Agha Jan, (c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

(2)

Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (alias (a) Mutasim Aga Jan, (b) Agha Jan, (c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 2.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/13

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 98/10/COL

z dne 24. marca 2010

o enainosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte

NADZORNI ORGAN EFTE (1) JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,

ker Nadzorni organ v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,

Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno,

Nadzorni organ je 19. januarja 1994 sprejel procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (4),

Komisija Evropskih skupnosti je 24. junija 2009 sprejela sporočilo o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte (5),

navedeno sporočilo je pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor,

zagotoviti je treba enotno uporabo pravil glede državne pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,

v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,

Nadzorni organ se je z Evropsko komisijo in državami Efte o tej temi posvetoval z dopisi z dne 12. marca 2010 (ev. št. 549988, 549990 in 549991) –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Smernice o državni pomoči se spremenijo z uvedbo novega poglavja o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte. Novo poglavje je v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 24. marca 2010

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Kurt JÄGER

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP ter člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: UL) L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 32, 3.9.1994, str. 1, kakor so bile spremenjene. V nadaljnjem besedilu: smernice o državni pomoči. Posodobljena različica smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

4

Uradnem listu Evropske unije

Uradnemu listu Evropske unije

(5)  UL C 223, 16.9.2009, str. 3.

5

---

PRILOGA

POGLAVJE O MERILIH ZA PODROBNO OCENO REGIONALNE POMOČI ZA VELIKE NALOŽBENE PROJEKTE
   (1)

1.   Uvod

1.1   Splošna pravila za ukrepe regionalne pomoči

| 1. | Poglavje o državni regionalni pomoči 2007–2013 smernic Nadzornega organa Efte (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni pomoči) pojasnjuje splošni pristop Nadzornega organa v zvezi z državno regionalno pomočjo (2). V skladu s pogoji iz smernic o državni regionalni pomoči in ne glede na negativne učinke, ki jih državna regionalna pomoč lahko ima na trgovino in konkurenco, lahko Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) kot združljivo z delovanjem skupnega trga šteje državno pomoč, ki je dodeljena za spodbujanje gospodarskega razvoja nekaterih prikrajšanih regij v Evropskem gospodarskem prostoru. |
| --- | --- |

1.

Poglavje o državni regionalni pomoči 2007–2013 smernic Nadzornega organa Efte (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni pomoči) pojasnjuje splošni pristop Nadzornega organa v zvezi z državno regionalno pomočjo (2). V skladu s pogoji iz smernic o državni regionalni pomoči in ne glede na negativne učinke, ki jih državna regionalna pomoč lahko ima na trgovino in konkurenco, lahko Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) kot združljivo z delovanjem skupnega trga šteje državno pomoč, ki je dodeljena za spodbujanje gospodarskega razvoja nekaterih prikrajšanih regij v Evropskem gospodarskem prostoru.

| 2. | Na splošno smernice o državni regionalni pomoči upoštevajo sorazmerno resnost problemov, ki vplivajo na razvoj zadevnih regij, z uvedbo posebnih zgornjih mej regionalne pomoči. Te najvišje intenzivnosti pomoči so razdeljene v stopnje od 10 % do 50 % upravičenih stroškov, ki temeljijo zlasti na BDP na prebivalca zadevnih regij, vendar državam Efte omogočajo tudi neko stopnjo prožnosti, da upoštevajo lokalne pogoje. Karte regionalnih pomoči za vsako državo Efte so objavljene na spletni strani Nadzornega organa (3). Te v stopnje razdeljene intenzivnosti pomoči v bistvu odražajo tehtanje Nadzornega organa med možnimi pozitivnimi učinki regionalne pomoči za naložbe na eni strani, zlasti v smislu spodbujanja kohezije s privabljanjem naložb na prikrajšana območja, in omejevanjem možnih negativnih učinkov, ki jih dodelitev takšne pomoči posameznim podjetjem lahko ima, na primer negativnih učinkov na druge gospodarske subjekte in regije, katerih relativna konkurenčna prednost je ustrezno zmanjšana, na drugi strani. |
| --- | --- |

2.

Na splošno smernice o državni regionalni pomoči upoštevajo sorazmerno resnost problemov, ki vplivajo na razvoj zadevnih regij, z uvedbo posebnih zgornjih mej regionalne pomoči. Te najvišje intenzivnosti pomoči so razdeljene v stopnje od 10 % do 50 % upravičenih stroškov, ki temeljijo zlasti na BDP na prebivalca zadevnih regij, vendar državam Efte omogočajo tudi neko stopnjo prožnosti, da upoštevajo lokalne pogoje. Karte regionalnih pomoči za vsako državo Efte so objavljene na spletni strani Nadzornega organa (3). Te v stopnje razdeljene intenzivnosti pomoči v bistvu odražajo tehtanje Nadzornega organa med možnimi pozitivnimi učinki regionalne pomoči za naložbe na eni strani, zlasti v smislu spodbujanja kohezije s privabljanjem naložb na prikrajšana območja, in omejevanjem možnih negativnih učinkov, ki jih dodelitev takšne pomoči posameznim podjetjem lahko ima, na primer negativnih učinkov na druge gospodarske subjekte in regije, katerih relativna konkurenčna prednost je ustrezno zmanjšana, na drugi strani.

| 3. | Velik naložbeni projekt je začetna naložba z upravičenimi odhodki v višini več kot 50 milijonov EUR (4). Razvojni problemi, značilni za prikrajšana območja, manj vplivajo na velike naložbene projekte kot na naložbene projekte manjšega obsega. Obstaja povečana nevarnost, da bodo veliki naložbeni projekti vplivali na trgovino, in s tem tudi nevarnost močnejšega učinka izkrivljanja v primerjavi s konkurenti iz drugih regij. V zvezi s temi projekti obstaja tudi nevarnost, da znesek pomoči presega najmanjšo vrednost, ki je potrebna za izravnavo regionalne prikrajšanosti, in nevarnost, da bi državna pomoč za te projekte povzročila nasprotne učinke, kot so neučinkovita izbira lokacije, večje izkrivljanje konkurence in, ker je pomoč drag transfer od davkoplačevalcev do prejemnikov pomoči, neto izgube blaginje, tj. presežek stroškov pomoči nad koristmi potrošnikov in proizvajalcev. |
| --- | --- |

3.

Velik naložbeni projekt je začetna naložba z upravičenimi odhodki v višini več kot 50 milijonov EUR (4). Razvojni problemi, značilni za prikrajšana območja, manj vplivajo na velike naložbene projekte kot na naložbene projekte manjšega obsega. Obstaja povečana nevarnost, da bodo veliki naložbeni projekti vplivali na trgovino, in s tem tudi nevarnost močnejšega učinka izkrivljanja v primerjavi s konkurenti iz drugih regij. V zvezi s temi projekti obstaja tudi nevarnost, da znesek pomoči presega najmanjšo vrednost, ki je potrebna za izravnavo regionalne prikrajšanosti, in nevarnost, da bi državna pomoč za te projekte povzročila nasprotne učinke, kot so neučinkovita izbira lokacije, večje izkrivljanje konkurence in, ker je pomoč drag transfer od davkoplačevalcev do prejemnikov pomoči, neto izgube blaginje, tj. presežek stroškov pomoči nad koristmi potrošnikov in proizvajalcev.

| 4. | Smernice o državni regionalni pomoči predvidevajo posebna pravila o regionalni pomoči za velike naložbene projekte (5). Smernice o državni regionalni pomoči zagotavljajo samodejno in postopno znižanje zgornjih mej regionalne pomoči za te velike naložbene projekte, da se omeji izkrivljanje konkurence na raven, za katero se lahko na splošno pričakuje, da jo bodo izravnale njihove koristi za razvoj zadevnih regij (6). |
| --- | --- |

4.

Smernice o državni regionalni pomoči predvidevajo posebna pravila o regionalni pomoči za velike naložbene projekte (5). Smernice o državni regionalni pomoči zagotavljajo samodejno in postopno znižanje zgornjih mej regionalne pomoči za te velike naložbene projekte, da se omeji izkrivljanje konkurence na raven, za katero se lahko na splošno pričakuje, da jo bodo izravnale njihove koristi za razvoj zadevnih regij (6).

| 5. | Poleg tega morajo države Efte posamično priglasiti vsako pomoč za naložbene projekte, če je načrtovana pomoč višja kot najvišji dovoljeni znesek pomoči, ki jo lahko prejme naložba z upravičenimi odhodki v višini 100 milijonov EUR v skladu z veljavnimi pravili (pragovi za priglasitev) (7). Za te priglašene primere Nadzorni organ preverja zlasti intenzivnosti pomoči, združljivost s splošnimi merili smernic o državni regionalni pomoči in, ali priglašena naložba predstavlja občutno povečanje zmogljivosti proizvodnje, medtem ko se hkrati odziva na slabo delujoč ali celo nazadujoč trg ali pomaga podjetjem z visokimi tržnimi deleži. |
| --- | --- |

5.

Poleg tega morajo države Efte posamično priglasiti vsako pomoč za naložbene projekte, če je načrtovana pomoč višja kot najvišji dovoljeni znesek pomoči, ki jo lahko prejme naložba z upravičenimi odhodki v višini 100 milijonov EUR v skladu z veljavnimi pravili (pragovi za priglasitev) (7). Za te priglašene primere Nadzorni organ preverja zlasti intenzivnosti pomoči, združljivost s splošnimi merili smernic o državni regionalni pomoči in, ali priglašena naložba predstavlja občutno povečanje zmogljivosti proizvodnje, medtem ko se hkrati odziva na slabo delujoč ali celo nazadujoč trg ali pomaga podjetjem z visokimi tržnimi deleži.

1.2   Ukrepi regionalne pomoči, ki se podrobno ocenjujejo

| 6. | Kljub samodejnemu zniževanju bi lahko nekateri visoki zneski regionalne pomoči za velike naložbene projekte še vedno pomembno vplivali na trgovino in povzročili bistveno izkrivljanje konkurence. Zato je bila prejšnja politika Nadzornega organa, da ne odobri pomoči za velike naložbene projekte nad naslednjimi pragovi (8):






  — | upravičenec do pomoči je odgovoren za več kot 25 % prodaje zadevnega(-ih) proizvoda(-ov) na zadevnem(-ih) trgu(-ih) ali |
| --- | --- | --- |

6.

Kljub samodejnemu zniževanju bi lahko nekateri visoki zneski regionalne pomoči za velike naložbene projekte še vedno pomembno vplivali na trgovino in povzročili bistveno izkrivljanje konkurence. Zato je bila prejšnja politika Nadzornega organa, da ne odobri pomoči za velike naložbene projekte nad naslednjimi pragovi (8):

—

upravičenec do pomoči je odgovoren za več kot 25 % prodaje zadevnega(-ih) proizvoda(-ov) na zadevnem(-ih) trgu(-ih) ali

| — | zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, je večja od 5 % trga, medtem ko je stopnja rasti zadevnega trga pod stopnjo rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora. |
| --- | --- |

—

zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, je večja od 5 % trga, medtem ko je stopnja rasti zadevnega trga pod stopnjo rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora.

| 7. | Z veljavnimi smernicami o državni regionalni pomoči pa je Nadzorni organ izbral bolj individualiziran pristop, ki omogoča čim konkretnejše upoštevanje kohezije in drugih koristi, ki se lahko dosežejo s takšnimi projekti. Takšne koristi pa je treba tehtati z verjetnimi negativnimi učinki na trgovino in konkurenco, ki jih je prav tako treba določiti čim konkretneje. Zato odstavek 57 Smernic o državni regionalni pomoči določa, da bo Nadzorni organ izvedel formalni postopek preiskave v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču za primere nad pragovi za priglasitev, kadar je izpolnjen eden ali oba pogoja iz odstavka 57(a) in (b) Smernic o državni regionalni pomoči (pragovi podrobne ocene, ki so enaki pragovom iz odstavka 6). V teh primerih je cilj formalne preiskave natančno preveriti, „ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe in ali koristi ukrepa pomoči presegajo izhajajoče izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med pogodbenicami“ (9). |
| --- | --- |

7.

Z veljavnimi smernicami o državni regionalni pomoči pa je Nadzorni organ izbral bolj individualiziran pristop, ki omogoča čim konkretnejše upoštevanje kohezije in drugih koristi, ki se lahko dosežejo s takšnimi projekti. Takšne koristi pa je treba tehtati z verjetnimi negativnimi učinki na trgovino in konkurenco, ki jih je prav tako treba določiti čim konkretneje. Zato odstavek 57 Smernic o državni regionalni pomoči določa, da bo Nadzorni organ izvedel formalni postopek preiskave v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču za primere nad pragovi za priglasitev, kadar je izpolnjen eden ali oba pogoja iz odstavka 57(a) in (b) Smernic o državni regionalni pomoči (pragovi podrobne ocene, ki so enaki pragovom iz odstavka 6). V teh primerih je cilj formalne preiskave natančno preveriti, „ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe in ali koristi ukrepa pomoči presegajo izhajajoče izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med pogodbenicami“ (9).

| 8. | V opombi 55 Smernic o državni regionalni pomoči je Nadzorni organ napovedal, da „lahko pripravi dodatne smernice za merila, ki jih bo med tem ocenjevanjem upošteval“. V nadaljevanju Nadzorni organ predstavlja smernice glede vrste informacij, ki jih lahko zahteva, in metodologije, ki jo bo upošteval pri ukrepih, ki se podrobno ocenjujejo. V skladu z akcijskim načrtom državnih pomoči Evropske komisije (10) bo Nadzorni organ na podlagi ravnovesja med pozitivnimi in negativnimi učinki izvedel splošno oceno pomoči, da se odloči, ali se lahko ukrep pomoči kot celota odobri. |
| --- | --- |

8.

V opombi 55 Smernic o državni regionalni pomoči je Nadzorni organ napovedal, da „lahko pripravi dodatne smernice za merila, ki jih bo med tem ocenjevanjem upošteval“. V nadaljevanju Nadzorni organ predstavlja smernice glede vrste informacij, ki jih lahko zahteva, in metodologije, ki jo bo upošteval pri ukrepih, ki se podrobno ocenjujejo. V skladu z akcijskim načrtom državnih pomoči Evropske komisije (10) bo Nadzorni organ na podlagi ravnovesja med pozitivnimi in negativnimi učinki izvedel splošno oceno pomoči, da se odloči, ali se lahko ukrep pomoči kot celota odobri.

| 9. | Podrobna ocena mora biti sorazmerna z možnim izkrivljanjem, ki ga lahko pomoč ustvari. To pomeni, da bo obseg analize odvisen od narave primera. Zato bosta tudi narava in stopnja potrebnih dokazov odvisna od značilnosti posameznega primera. Nadzorni organ lahko ob upoštevanju določb, ki urejajo formalno preiskavo iz členov 6 in 7 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču o nalogah in pooblastilih Nadzornega organa Efte na področju državne pomoči, med drugim od držav Efte zahteva, da zagotovijo neodvisne študije za potrditev informacij iz priglasitve ali mnenja drugih gospodarskih subjektov, ki so dejavni na upoštevnih trgih, ali strokovnjakov na področju regionalnega razvoja. Poleg tega so med formalnimi preiskavami zaželena mnenja zainteresiranih strani. Nadzorni organ bo ob začetku preiskave opredelil ključna vprašanja, v zvezi s katerimi želi mnenja. |
| --- | --- |

9.

Podrobna ocena mora biti sorazmerna z možnim izkrivljanjem, ki ga lahko pomoč ustvari. To pomeni, da bo obseg analize odvisen od narave primera. Zato bosta tudi narava in stopnja potrebnih dokazov odvisna od značilnosti posameznega primera. Nadzorni organ lahko ob upoštevanju določb, ki urejajo formalno preiskavo iz členov 6 in 7 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču o nalogah in pooblastilih Nadzornega organa Efte na področju državne pomoči, med drugim od držav Efte zahteva, da zagotovijo neodvisne študije za potrditev informacij iz priglasitve ali mnenja drugih gospodarskih subjektov, ki so dejavni na upoštevnih trgih, ali strokovnjakov na področju regionalnega razvoja. Poleg tega so med formalnimi preiskavami zaželena mnenja zainteresiranih strani. Nadzorni organ bo ob začetku preiskave opredelil ključna vprašanja, v zvezi s katerimi želi mnenja.

| 10. | To poglavje je namenjeno zagotavljanju preglednosti in predvidljivosti postopka odločanja Nadzornega organa ter enakega obravnavanja držav Efte. Nadzorni organ si pridržuje možnost, da spremeni in pregleda te smernice glede na izkušnje pri posameznih primerih. |
| --- | --- |

10.

To poglavje je namenjeno zagotavljanju preglednosti in predvidljivosti postopka odločanja Nadzornega organa ter enakega obravnavanja držav Efte. Nadzorni organ si pridržuje možnost, da spremeni in pregleda te smernice glede na izkušnje pri posameznih primerih.

2.   Pozitivni učinki pomoči

2.1   Cilj pomoči

| 11. | Regionalna pomoč ima cilj skupnega interesa, ki odraža razmisleke o enakosti, in sicer spodbuditi gospodarsko kohezijo s prispevanjem k zmanjšanju razlik med stopnjami razvoja različnih regij EGP. Odstavek 2 Smernic o državni regionalni pomoči določa, da „Z obravnavanjem razvojnih problemov v prikrajšanih regijah nacionalna regionalna pomoč spodbuja gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo držav Efte ter EGP kot celote“. Odstavek 3 Smernic o državni regionalni pomoči določa: „Državna regionalna pomoč za naložbe je namenjena pomoči pri razvoju najbolj prikrajšanih regij s podpiranjem naložb in ustvarjanja delovnih mest. Pospešuje širitev in diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti podjetij iz manj razvitih regij, zlasti s spodbujanjem podjetij k ustanavljanju novih ustanov v teh regijah.“ |
| --- | --- |

11.

Regionalna pomoč ima cilj skupnega interesa, ki odraža razmisleke o enakosti, in sicer spodbuditi gospodarsko kohezijo s prispevanjem k zmanjšanju razlik med stopnjami razvoja različnih regij EGP. Odstavek 2 Smernic o državni regionalni pomoči določa, da „Z obravnavanjem razvojnih problemov v prikrajšanih regijah nacionalna regionalna pomoč spodbuja gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo držav Efte ter EGP kot celote“. Odstavek 3 Smernic o državni regionalni pomoči določa: „Državna regionalna pomoč za naložbe je namenjena pomoči pri razvoju najbolj prikrajšanih regij s podpiranjem naložb in ustvarjanja delovnih mest. Pospešuje širitev in diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti podjetij iz manj razvitih regij, zlasti s spodbujanjem podjetij k ustanavljanju novih ustanov v teh regijah.“

| 12. | Za tiste velike naložbene projekte, ki dosegajo pragove podrobne ocene, bodo morale države Efte dokazati, da bo pomoč usmerjena k zadevnemu cilju enakosti. Država Efte bo zato morala dokazati prispevek naložbenega projekta k razvoju zadevne regije. |
| --- | --- |

12.

Za tiste velike naložbene projekte, ki dosegajo pragove podrobne ocene, bodo morale države Efte dokazati, da bo pomoč usmerjena k zadevnemu cilju enakosti. Država Efte bo zato morala dokazati prispevek naložbenega projekta k razvoju zadevne regije.

| 13. | Medtem ko je glavni cilj regionalne pomoči podpirati pomembnost enakosti kot gospodarske kohezije, lahko rešuje tudi vprašanja tržne pomanjkljivosti. Regionalni razvojni problemi so lahko povezani s tržnimi pomanjkljivostmi, kot so nepopolne informacije, problemi v zvezi z usklajevanjem, težave upravičenca pri dodelitvi naložb v javne dobrine ali zunanji učinki naložb. Kadar poleg ciljev enakosti regionalna pomoč obravnava tudi težave učinkovitosti, bo celoten pozitiven učinek pomoči večji. |
| --- | --- |

13.

Medtem ko je glavni cilj regionalne pomoči podpirati pomembnost enakosti kot gospodarske kohezije, lahko rešuje tudi vprašanja tržne pomanjkljivosti. Regionalni razvojni problemi so lahko povezani s tržnimi pomanjkljivostmi, kot so nepopolne informacije, problemi v zvezi z usklajevanjem, težave upravičenca pri dodelitvi naložb v javne dobrine ali zunanji učinki naložb. Kadar poleg ciljev enakosti regionalna pomoč obravnava tudi težave učinkovitosti, bo celoten pozitiven učinek pomoči večji.

| 14. | Naslednji nepopoln seznam okvirnih meril se lahko uporabi za dokazovanje regionalnega prispevka pomoči, če ta privablja dodatne naložbe in dejavnosti v regiji. Ti pozitivni učinki pomoči so lahko neposredni (npr. neposredno ustvarjena nova delovna mesta) in posredni (npr. inovacije na lokalni ravni):






  — | Število delovnih mest, ki jih naložba neposredno ustvari, je pomemben kazalec prispevka k regionalnemu razvoju. Upoštevati je treba tudi kakovost ustvarjenih delovnih mest in zahtevano stopnjo znanja. |
| --- | --- | --- |

14.

Naslednji nepopoln seznam okvirnih meril se lahko uporabi za dokazovanje regionalnega prispevka pomoči, če ta privablja dodatne naložbe in dejavnosti v regiji. Ti pozitivni učinki pomoči so lahko neposredni (npr. neposredno ustvarjena nova delovna mesta) in posredni (npr. inovacije na lokalni ravni):

—

Število delovnih mest, ki jih naložba neposredno ustvari, je pomemben kazalec prispevka k regionalnemu razvoju. Upoštevati je treba tudi kakovost ustvarjenih delovnih mest in zahtevano stopnjo znanja.

| — | Še več novih delovnih mest je lahko ustvarjenih v okviru lokalne mreže (pod)dobaviteljev, pri čemer se omogoča boljša vključitev naložb v zadevno regijo in zagotavljajo večji učinki prelivanja. Zato bo treba upoštevati tudi število posredno ustvarjenih delovnih mest. |
| --- | --- |

—

Še več novih delovnih mest je lahko ustvarjenih v okviru lokalne mreže (pod)dobaviteljev, pri čemer se omogoča boljša vključitev naložb v zadevno regijo in zagotavljajo večji učinki prelivanja. Zato bo treba upoštevati tudi število posredno ustvarjenih delovnih mest.

| — | Zavezanost upravičenca, da se vključi v razširjene dejavnosti usposabljanja za izboljšanje (splošnega in posebnega) znanja njegove delovne sile, se bo upoštevala kot dejavnik, ki prispeva k regionalnemu razvoju. Poudarek bo tudi na usposabljanju, ki izboljšuje znanje in zaposljivost delavcev zunaj podjetja. Splošno ali posebno usposabljanje, za katero je odobrena pomoč za usposabljanje, se ne bo štelo kot pozitiven učinek regionalne pomoči, da se prepreči dvojno štetje. |
| --- | --- |

—

Zavezanost upravičenca, da se vključi v razširjene dejavnosti usposabljanja za izboljšanje (splošnega in posebnega) znanja njegove delovne sile, se bo upoštevala kot dejavnik, ki prispeva k regionalnemu razvoju. Poudarek bo tudi na usposabljanju, ki izboljšuje znanje in zaposljivost delavcev zunaj podjetja. Splošno ali posebno usposabljanje, za katero je odobrena pomoč za usposabljanje, se ne bo štelo kot pozitiven učinek regionalne pomoči, da se prepreči dvojno štetje.

| — | Zunanja ekonomija obsega ali druge koristi z vidika regionalnega razvoja so lahko posledica bližine (skupinski učinek). Povezovanje podjetij iz iste gospodarske panoge posameznim obratom omogoča večjo specializacijo, kar povzroča večjo učinkovitost. Fizična bližina omogoča izmenjavo informacij, zamisli in znanja med podjetji. Koncentracija gospodarskih dejavnosti privablja mnoge iskalce zaposlitve, kar zagotavlja, da je podjetjem na voljo velik obseg delavcev z različnimi znanji. Zagotovljen je dostop do pravnih in komercialnih storitev, kar izboljšuje produktivnost. Na splošno lahko koncentracija gospodarskih dejavnosti ponovno privabi druge naložbe, ki nato povečajo pozitivne učinke prelivanja (uspešen krog). |
| --- | --- |

—

Zunanja ekonomija obsega ali druge koristi z vidika regionalnega razvoja so lahko posledica bližine (skupinski učinek). Povezovanje podjetij iz iste gospodarske panoge posameznim obratom omogoča večjo specializacijo, kar povzroča večjo učinkovitost. Fizična bližina omogoča izmenjavo informacij, zamisli in znanja med podjetji. Koncentracija gospodarskih dejavnosti privablja mnoge iskalce zaposlitve, kar zagotavlja, da je podjetjem na voljo velik obseg delavcev z različnimi znanji. Zagotovljen je dostop do pravnih in komercialnih storitev, kar izboljšuje produktivnost. Na splošno lahko koncentracija gospodarskih dejavnosti ponovno privabi druge naložbe, ki nato povečajo pozitivne učinke prelivanja (uspešen krog).

| — | Naložbe vključujejo tehnično znanje in so lahko vir pomembnega prenosa tehnologije (prelivanje znanja). Pri naložbah v okviru panog s poudarkom na tehnologiji je večja verjetnost, da bodo vključevale prenos tehnologije v regijo prejemnico. V zvezi s tem sta pomembna tudi stopnja in specifičnost razširjanja znanja. |
| --- | --- |

—

Naložbe vključujejo tehnično znanje in so lahko vir pomembnega prenosa tehnologije (prelivanje znanja). Pri naložbah v okviru panog s poudarkom na tehnologiji je večja verjetnost, da bodo vključevale prenos tehnologije v regijo prejemnico. V zvezi s tem sta pomembna tudi stopnja in specifičnost razširjanja znanja.

| — | Upošteva se lahko tudi prispevek projektov k sposobnosti regije, da prek inovacij na lokalni ravni ustvarja novo tehnologijo. V zvezi s tem je lahko sodelovanje novih proizvodnih obratov z lokalnimi visokošolskimi institucijami pozitivno. |
| --- | --- |

—

Upošteva se lahko tudi prispevek projektov k sposobnosti regije, da prek inovacij na lokalni ravni ustvarja novo tehnologijo. V zvezi s tem je lahko sodelovanje novih proizvodnih obratov z lokalnimi visokošolskimi institucijami pozitivno.

| — | Trajanje naložbe in mogoče nadaljnje naložbe v prihodnosti so znak trajne vključenosti podjetja v regiji. |
| --- | --- |

—

Trajanje naložbe in mogoče nadaljnje naložbe v prihodnosti so znak trajne vključenosti podjetja v regiji.

| 15. | Države Efte so zlasti pozvane, naj se opirajo na ocene preteklih shem ali ukrepov državne pomoči, ocene učinka, ki so jih izvedli organi za dodeljevanje pomoči, mnenja strokovnjakov in druge mogoče študije, povezane z naložbenim projektom, ki se ocenjuje. Poslovni načrt upravičenca do pomoči bi lahko zagotovil informacije o številu ustvarjenih delovnih mest, izplačanih plačah (povečanje finančnega premoženja gospodinjstev kot učinek prelivanja), obsegu prodaje lokalnih proizvajalcev ter prometu, ki ga je ustvarila naložba in ki je morda prek dodatnih davčnih prihodkov koristil regiji. |
| --- | --- |

15.

Države Efte so zlasti pozvane, naj se opirajo na ocene preteklih shem ali ukrepov državne pomoči, ocene učinka, ki so jih izvedli organi za dodeljevanje pomoči, mnenja strokovnjakov in druge mogoče študije, povezane z naložbenim projektom, ki se ocenjuje. Poslovni načrt upravičenca do pomoči bi lahko zagotovil informacije o številu ustvarjenih delovnih mest, izplačanih plačah (povečanje finančnega premoženja gospodinjstev kot učinek prelivanja), obsegu prodaje lokalnih proizvajalcev ter prometu, ki ga je ustvarila naložba in ki je morda prek dodatnih davčnih prihodkov koristil regiji.

| 16. | Če je ustrezno, je treba upoštevati tudi odnos med načrtovanim naložbenim projektom in nacionalnim strateškim referenčnim okvirom ter odnos med projektom in operativnimi programi, sofinanciranimi iz strukturnih skladov. |
| --- | --- |

16.

Če je ustrezno, je treba upoštevati tudi odnos med načrtovanim naložbenim projektom in nacionalnim strateškim referenčnim okvirom ter odnos med projektom in operativnimi programi, sofinanciranimi iz strukturnih skladov.

2.2   Ustreznost instrumenta pomoči

| 17. | Državna pomoč v obliki subvencij za naložbe ni edini instrument politike, ki je na voljo državam Efte za podpiranje naložb in ustvarjanja delovnih mest v prikrajšanih regijah. Države Efte lahko uporabijo splošne ukrepe, kot so razvoj infrastrukture, izboljšanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja ali izboljšave splošnega poslovnega okolja. |
| --- | --- |

17.

Državna pomoč v obliki subvencij za naložbe ni edini instrument politike, ki je na voljo državam Efte za podpiranje naložb in ustvarjanja delovnih mest v prikrajšanih regijah. Države Efte lahko uporabijo splošne ukrepe, kot so razvoj infrastrukture, izboljšanje kakovosti izobraževanja in usposabljanja ali izboljšave splošnega poslovnega okolja.

| 18. | Ukrepi, v zvezi s katerimi je država Efte proučila druge možnosti politike in za katere so ugotovljene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč za posamezno podjetje, se štejejo za primeren instrument. Nadzorni organ bo zlasti upošteval vsako oceno učinka predlaganega ukrepa, ki jo bo izvedla država Efte. |
| --- | --- |

18.

Ukrepi, v zvezi s katerimi je država Efte proučila druge možnosti politike in za katere so ugotovljene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč za posamezno podjetje, se štejejo za primeren instrument. Nadzorni organ bo zlasti upošteval vsako oceno učinka predlaganega ukrepa, ki jo bo izvedla država Efte.

2.3   Spodbujevalni učinek

| 19. | Analiza spodbujevalnega učinka ukrepa pomoči je eden od najpomembnejših elementov podrobne ocene regionalne pomoči za velike naložbene projekte. Nadzorni organ bo ocenil, ali je predlagana pomoč potrebna za „resničen spodbujevalni učinek za naložbe, ki drugače ne bi bile izvedene v območjih, ki prejemajo pomoč“ (11). To se bo ocenjevalo na dveh ravneh: na splošni postopkovni ravni in podrobnejši gospodarski ravni. |
| --- | --- |

19.

Analiza spodbujevalnega učinka ukrepa pomoči je eden od najpomembnejših elementov podrobne ocene regionalne pomoči za velike naložbene projekte. Nadzorni organ bo ocenil, ali je predlagana pomoč potrebna za „resničen spodbujevalni učinek za naložbe, ki drugače ne bi bile izvedene v območjih, ki prejemajo pomoč“ (11). To se bo ocenjevalo na dveh ravneh: na splošni postopkovni ravni in podrobnejši gospodarski ravni.

| 20. | Smernice o državni regionalni pomoči v odstavku 30 že vsebujejo splošna merila za uradno oceno spodbujevalnega učinka regionalne pomoči. Ta merila se uporabljajo za vso regionalno pomoč in ne le regionalno pomoč za velike naložbene projekte. |
| --- | --- |

20.

Smernice o državni regionalni pomoči v odstavku 30 že vsebujejo splošna merila za uradno oceno spodbujevalnega učinka regionalne pomoči. Ta merila se uporabljajo za vso regionalno pomoč in ne le regionalno pomoč za velike naložbene projekte.

| 21. | V primeru regionalne pomoči za velike naložbene projekte iz tega obvestila bo Nadzorni organ natančno preveril, „ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe“ (12). Cilj podrobne ocene je ugotoviti, ali pomoč dejansko prispeva k spremembi ravnanja upravičenca, da izvede (dodatne) naložbe v zadevni regiji, ki prejema pomoč. Podjetje ima lahko veliko utemeljenih razlogov za lokacijo v neki regiji, tudi če ni bila dodeljena nobena pomoč. |
| --- | --- |

21.

V primeru regionalne pomoči za velike naložbene projekte iz tega obvestila bo Nadzorni organ natančno preveril, „ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe“ (12). Cilj podrobne ocene je ugotoviti, ali pomoč dejansko prispeva k spremembi ravnanja upravičenca, da izvede (dodatne) naložbe v zadevni regiji, ki prejema pomoč. Podjetje ima lahko veliko utemeljenih razlogov za lokacijo v neki regiji, tudi če ni bila dodeljena nobena pomoč.

| 22. | Ob upoštevanju cilja enakosti, ki izhaja iz kohezijske politike, in kolikor pomoč prispeva k doseganju tega cilja, se lahko spodbujevalni učinek dokazuje v okviru dveh možnosti:






  (i) | pomoč spodbuja sprejem odločitev v zvezi z naložbami, ker se lahko naložba, ki sicer za podjetje na nobeni lokaciji ne bi bila donosna, izvede v regiji, ki prejema pomoč (13); |
| --- | --- | --- |

22.

Ob upoštevanju cilja enakosti, ki izhaja iz kohezijske politike, in kolikor pomoč prispeva k doseganju tega cilja, se lahko spodbujevalni učinek dokazuje v okviru dveh možnosti:

(i)

pomoč spodbuja sprejem odločitev v zvezi z naložbami, ker se lahko naložba, ki sicer za podjetje na nobeni lokaciji ne bi bila donosna, izvede v regiji, ki prejema pomoč (13);

| (ii) | pomoč spodbuja izbor lokacije načrtovane naložbe v ustrezni regiji in ne drugje, ker izravna neto stroške in razvojne probleme, povezane z lokacijo v regiji, ki prejema pomoč. |
| --- | --- |

(ii)

pomoč spodbuja izbor lokacije načrtovane naložbe v ustrezni regiji in ne drugje, ker izravna neto stroške in razvojne probleme, povezane z lokacijo v regiji, ki prejema pomoč.

| 23. | Država Efte mora Nadzornemu organu dokazati obstoj spodbujevalnega učinka pomoči. Predložiti bo morala jasne dokaze, da pomoč učinkovito vpliva na izbiro v zvezi z naložbo ali lokacijo. Morala bo navesti, katera možnost se uporablja. Da se omogoči celovita ocena, bo morala država Efte predložiti ne le informacije v zvezi s projektom, ki prejema pomoč, ampak tudi celovit opis nasprotne možnosti, v okviru katere država Efte upravičencu ne bi dodelila pomoči. |
| --- | --- |

23.

Država Efte mora Nadzornemu organu dokazati obstoj spodbujevalnega učinka pomoči. Predložiti bo morala jasne dokaze, da pomoč učinkovito vpliva na izbiro v zvezi z naložbo ali lokacijo. Morala bo navesti, katera možnost se uporablja. Da se omogoči celovita ocena, bo morala država Efte predložiti ne le informacije v zvezi s projektom, ki prejema pomoč, ampak tudi celovit opis nasprotne možnosti, v okviru katere država Efte upravičencu ne bi dodelila pomoči.

| 24. | Pri možnosti 1 bi lahko država Efte dokazala spodbujevalni učinek pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da naložba ne bi bila donosna brez pomoči in da nobena druga lokacija razen regije, ki je prejela pomoč, ne bi bila mogoča. |
| --- | --- |

24.

Pri možnosti 1 bi lahko država Efte dokazala spodbujevalni učinek pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da naložba ne bi bila donosna brez pomoči in da nobena druga lokacija razen regije, ki je prejela pomoč, ne bi bila mogoča.

| 25. | Pri možnosti 2 bi lahko država Efte dokazala spodbujevalni učinek pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da je bila izvedena primerjava stroškov in koristi lokacije v zadevni regiji, ki prejema pomoč, ter lokacije v drugi regiji. Nadzorni organ bo moral take možnosti primerjanja upoštevati kot realne. |
| --- | --- |

25.

Pri možnosti 2 bi lahko država Efte dokazala spodbujevalni učinek pomoči s predložitvijo dokumentov podjetja, ki kažejo, da je bila izvedena primerjava stroškov in koristi lokacije v zadevni regiji, ki prejema pomoč, ter lokacije v drugi regiji. Nadzorni organ bo moral take možnosti primerjanja upoštevati kot realne.

| 26. | Države Efte so zlasti pozvane, naj se opirajo na ocene tveganja (vključno z oceno tveganj določene lokacije), finančna poročila, notranje poslovne načrte, mnenja strokovnjakov in druge študije, povezane z naložbenim projektom, ki se ocenjuje. Dokumenti, ki vsebujejo informacije o napovedih povpraševanja in stroškov ter finančnih napovedih, dokumenti, ki so predloženi odboru za naložbe in ki podrobno opisujejo različne naložbene možnosti, ali dokumenti, ki so predloženi finančnim trgom, lahko pomagajo pri preverjanju spodbujevalnega učinka. |
| --- | --- |

26.

Države Efte so zlasti pozvane, naj se opirajo na ocene tveganja (vključno z oceno tveganj določene lokacije), finančna poročila, notranje poslovne načrte, mnenja strokovnjakov in druge študije, povezane z naložbenim projektom, ki se ocenjuje. Dokumenti, ki vsebujejo informacije o napovedih povpraševanja in stroškov ter finančnih napovedih, dokumenti, ki so predloženi odboru za naložbe in ki podrobno opisujejo različne naložbene možnosti, ali dokumenti, ki so predloženi finančnim trgom, lahko pomagajo pri preverjanju spodbujevalnega učinka.

| 27. | V zvezi s tem in zlasti pri možnosti 1 se lahko raven donosnosti oceni z uporabo metodologij, ki so ustaljene v posamezni zadevni industriji in ki lahko vključujejo: metode za ocenjevanje neto sedanje vrednosti projekta, notranje stopnje donosa ali donosa naložbenega kapitala. |
| --- | --- |

27.

V zvezi s tem in zlasti pri možnosti 1 se lahko raven donosnosti oceni z uporabo metodologij, ki so ustaljene v posamezni zadevni industriji in ki lahko vključujejo: metode za ocenjevanje neto sedanje vrednosti projekta, notranje stopnje donosa ali donosa naložbenega kapitala.

| 28. | Če pomoč ne spremeni ravnanja upravičenca s spodbujanjem (dodatnih) naložb v zadevni regiji, ki prejema pomoč, spodbujevalni učinek ni zadosten za doseganje regionalnega cilja. Če pomoč nima spodbujevalnega učinka za doseganje regionalnega cilja, se lahko takšna pomoč šteje kot brezplačna sredstva za podjetje. Zato v podrobni oceni regionalne pomoči za velike naložbene projekte pomoč ne bo odobrena, kadar se zdi, da bi bila ista naložba izvedena v regiji celo brez pomoči. |
| --- | --- |

28.

Če pomoč ne spremeni ravnanja upravičenca s spodbujanjem (dodatnih) naložb v zadevni regiji, ki prejema pomoč, spodbujevalni učinek ni zadosten za doseganje regionalnega cilja. Če pomoč nima spodbujevalnega učinka za doseganje regionalnega cilja, se lahko takšna pomoč šteje kot brezplačna sredstva za podjetje. Zato v podrobni oceni regionalne pomoči za velike naložbene projekte pomoč ne bo odobrena, kadar se zdi, da bi bila ista naložba izvedena v regiji celo brez pomoči.

2.4   Sorazmernost pomoči

| 29. | Da bi bila regionalna pomoč sorazmerna, morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najmanjšo vrednost, ki je potrebna za izvedbo naložb v regiji prejemnici pomoči. |
| --- | --- |

29.

Da bi bila regionalna pomoč sorazmerna, morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najmanjšo vrednost, ki je potrebna za izvedbo naložb v regiji prejemnici pomoči.

| 30. | Smernice o državni regionalni pomoči običajno zagotavljajo, da je regionalna pomoč sorazmerna z resnostjo problemov regij prejemnic pomoči tako, da se na splošno upoštevajo zgornje meje regionalne pomoči in da se te meje regionalne pomoči za velike naložbene projekte samodejno postopno znižajo (glej odstavka 1 in 3). |
| --- | --- |

30.

Smernice o državni regionalni pomoči običajno zagotavljajo, da je regionalna pomoč sorazmerna z resnostjo problemov regij prejemnic pomoči tako, da se na splošno upoštevajo zgornje meje regionalne pomoči in da se te meje regionalne pomoči za velike naložbene projekte samodejno postopno znižajo (glej odstavka 1 in 3).

| 31. | Za primere regionalne pomoči, za katere je potrebna podrobna ocena, je treba natančno preveriti to splošno načelo sorazmernosti iz Smernic o državni regionalni pomoči. |
| --- | --- |

31.

Za primere regionalne pomoči, za katere je potrebna podrobna ocena, je treba natančno preveriti to splošno načelo sorazmernosti iz Smernic o državni regionalni pomoči.

| 32. | V okviru možnosti 1 za spodbujanje naložb se pomoč navadno šteje za sorazmerno, če je zaradi pomoči donosnost naložb usklajena z običajno stopnjo donosnosti, ki jo uporablja podjetje v drugih naložbenih projektih, s stroški kapitala podjetja kot celoto ali z donosnostjo, ki je za zadevni sektor običajna. |
| --- | --- |

32.

V okviru možnosti 1 za spodbujanje naložb se pomoč navadno šteje za sorazmerno, če je zaradi pomoči donosnost naložb usklajena z običajno stopnjo donosnosti, ki jo uporablja podjetje v drugih naložbenih projektih, s stroški kapitala podjetja kot celoto ali z donosnostjo, ki je za zadevni sektor običajna.

| 33. | V okviru možnosti 2 za spodbujanje odločitev glede lokacije se pomoč navadno šteje za sorazmerno, če je enaka razliki med neto stroški podjetja, ki je upravičeno do pomoči, za naložbo v regijo prejemnico pomoči in neto stroški za naložbo v drugo(-e) regijo(-e). Vse takšne stroške in koristi je treba upoštevati, vključno na primer z upravnimi stroški, stroški prevoza, stroški usposabljanja, ki jih ne krije pomoč za usposabljanje, in razlikami v plačah. |
| --- | --- |

33.

V okviru možnosti 2 za spodbujanje odločitev glede lokacije se pomoč navadno šteje za sorazmerno, če je enaka razliki med neto stroški podjetja, ki je upravičeno do pomoči, za naložbo v regijo prejemnico pomoči in neto stroški za naložbo v drugo(-e) regijo(-e). Vse takšne stroške in koristi je treba upoštevati, vključno na primer z upravnimi stroški, stroški prevoza, stroški usposabljanja, ki jih ne krije pomoč za usposabljanje, in razlikami v plačah.

| 34. | Končno je zaradi teh neto stroškov, ki se štejejo za povezane z razvojnimi problemi regij, donosnost naložb manjša. Zato so izračuni, ki se uporabljajo za analizo spodbujevalnega učinka, primerni tudi za ocenjevanje sorazmernosti pomoči. |
| --- | --- |

34.

Končno je zaradi teh neto stroškov, ki se štejejo za povezane z razvojnimi problemi regij, donosnost naložb manjša. Zato so izračuni, ki se uporabljajo za analizo spodbujevalnega učinka, primerni tudi za ocenjevanje sorazmernosti pomoči.

| 35. | Država Efte mora dokazati sorazmernost na podlagi ustrezne dokumentacije, kot je bila omenjena v odstavku 26. |
| --- | --- |

35.

Država Efte mora dokazati sorazmernost na podlagi ustrezne dokumentacije, kot je bila omenjena v odstavku 26.

| 36. | V nobenem primeru intenzivnost pomoči ne sme presegati zgornjih mej regionalne pomoči, ki so bile spremenjene z mehanizmom zniževanja, kot določajo Smernice o državni regionalni pomoči. |
| --- | --- |

36.

V nobenem primeru intenzivnost pomoči ne sme presegati zgornjih mej regionalne pomoči, ki so bile spremenjene z mehanizmom zniževanja, kot določajo Smernice o državni regionalni pomoči.

3.   Negativni učinki pomoči

| 37. | Nadzorni organ mora za ocenitev tržnih deležev in možne presežne zmogljivosti na trgu v strukturnem upadu opredeliti upoštevni proizvodni in geografski trg. Tako bosta upoštevna trga običajno (14) že opredeljena v zvezi z ukrepi regionalne pomoči, ki se podrobno ocenjujejo. |
| --- | --- |

37.

Nadzorni organ mora za ocenitev tržnih deležev in možne presežne zmogljivosti na trgu v strukturnem upadu opredeliti upoštevni proizvodni in geografski trg. Tako bosta upoštevna trga običajno (14) že opredeljena v zvezi z ukrepi regionalne pomoči, ki se podrobno ocenjujejo.

| 38. | Dva glavna kazalca možnih negativnih učinkov pomoči sta že ugotovljena v odstavku 57 Smernic o državni regionalni pomoči, in sicer veliki tržni deleži in možna presežna zmogljivost na trgu v strukturnem upadu. Povezana sta z dvema teorijama o škodi v okviru konkurence, tj. vzpostavitvijo tržne moči in vzpostavitvijo ali ohranjanjem neučinkovitih tržnih struktur. Merjenje prima facie teh dveh kazalcev se bo opravilo pred začetkom postopka preiskave. Da se zagotovijo vsi elementi za končno tehtanje učinkov, bo ocena teh dveh kazalcev natančneje opredeljena v podrobni oceni. Tretji kazalec možnih negativnih učinkov pomoči, ki se bo podrobno ocenil, je vpliv pomoči na trgovino. Čeprav se ti trije kazalci štejejo za glavne negativne učinke regionalne pomoči za velike naložbene projekte, Nadzorni organ ne izključuje možnosti, da so lahko v nekaterih primerih pomembni tudi drugi kazalci. |
| --- | --- |

38.

Dva glavna kazalca možnih negativnih učinkov pomoči sta že ugotovljena v odstavku 57 Smernic o državni regionalni pomoči, in sicer veliki tržni deleži in možna presežna zmogljivost na trgu v strukturnem upadu. Povezana sta z dvema teorijama o škodi v okviru konkurence, tj. vzpostavitvijo tržne moči in vzpostavitvijo ali ohranjanjem neučinkovitih tržnih struktur. Merjenje prima facie teh dveh kazalcev se bo opravilo pred začetkom postopka preiskave. Da se zagotovijo vsi elementi za končno tehtanje učinkov, bo ocena teh dveh kazalcev natančneje opredeljena v podrobni oceni. Tretji kazalec možnih negativnih učinkov pomoči, ki se bo podrobno ocenil, je vpliv pomoči na trgovino. Čeprav se ti trije kazalci štejejo za glavne negativne učinke regionalne pomoči za velike naložbene projekte, Nadzorni organ ne izključuje možnosti, da so lahko v nekaterih primerih pomembni tudi drugi kazalci.

| 39. | Nadzorni organ bo posebno pozornost namenil negativnim učinkom, ki so povezani s pojmom tržne moči in presežne zmogljivosti v primerih, v katerih pomoč spodbuja spremembe odločitev v zvezi z naložbami, tako da brez pomoči naložbe sploh ne bi bile mogoče (možnost 1 spodbujevalnega učinka). |
| --- | --- |

39.

Nadzorni organ bo posebno pozornost namenil negativnim učinkom, ki so povezani s pojmom tržne moči in presežne zmogljivosti v primerih, v katerih pomoč spodbuja spremembe odločitev v zvezi z naložbami, tako da brez pomoči naložbe sploh ne bi bile mogoče (možnost 1 spodbujevalnega učinka).

| 40. | Če pa analiza nasprotnih dejstev kaže, da bi se naložbe nadaljevale tudi brez pomoči, čeprav morda na drugi lokaciji (možnost 2), in če je pomoč sorazmerna, bi bili možni znaki izkrivljanja, kot so velik tržni delež in večja zmogljivost na slabo delujočem trgu, načeloma enaki ne glede na pomoč. |
| --- | --- |

40.

Če pa analiza nasprotnih dejstev kaže, da bi se naložbe nadaljevale tudi brez pomoči, čeprav morda na drugi lokaciji (možnost 2), in če je pomoč sorazmerna, bi bili možni znaki izkrivljanja, kot so velik tržni delež in večja zmogljivost na slabo delujočem trgu, načeloma enaki ne glede na pomoč.

3.1   Izrinjanje zasebnih naložb

3.1.1   Tržna moč

| 41. | Na trgih z omejenim številom udeležencev (značilno za velike naložbene projekte) vsako podjetje pri vzpostavljanju svoje najugodnejše ravni naložb upošteva naložbe svojih konkurentov. Če posamezno podjetje zaradi pomoči vlaga več, se lahko konkurenti odzovejo tako, da na zadevnem področju zmanjšajo svoje odhodke. V tem primeru pomoč povzroči izrinjanje zasebnih naložb. Če so zato takšni konkurenti manj uspešni ali morajo svojo dejavnost celo prekiniti, pomoč izkrivlja konkurenco. Kot je omenjeno v odstavku 38, Smernice o državni regionalni pomoči razlikujejo med primeri, v katerih ima upravičenec do pomoči tržno moč, in primeri, v katerih pomoč povzroči pomembno povečanje zmogljivosti na nazadujočem trgu. |
| --- | --- |

41.

Na trgih z omejenim številom udeležencev (značilno za velike naložbene projekte) vsako podjetje pri vzpostavljanju svoje najugodnejše ravni naložb upošteva naložbe svojih konkurentov. Če posamezno podjetje zaradi pomoči vlaga več, se lahko konkurenti odzovejo tako, da na zadevnem področju zmanjšajo svoje odhodke. V tem primeru pomoč povzroči izrinjanje zasebnih naložb. Če so zato takšni konkurenti manj uspešni ali morajo svojo dejavnost celo prekiniti, pomoč izkrivlja konkurenco. Kot je omenjeno v odstavku 38, Smernice o državni regionalni pomoči razlikujejo med primeri, v katerih ima upravičenec do pomoči tržno moč, in primeri, v katerih pomoč povzroči pomembno povečanje zmogljivosti na nazadujočem trgu.

| 42. | Na splošno je večja verjetnost, da bo na koncentriranem trgu kakršna koli pomoč enemu upravičencu izkrivila konkurenco, ker bo verjetno odločitev posameznega podjetja bolj neposredno vplivala na njegove konkurente. To velja zlasti, kadar se subvencionira udeleženec, ki ima na trgu prevladujoč položaj. Če lahko upravičenec do pomoči zaradi pomoči ohrani ali poveča svojo tržno moč (15), lahko regionalna pomoč za velike naložbene projekte odvračilno vpliva na odločitve konkurentov v zvezi z naložbami in tako povzroči izkrivljanje konkurence. To bi škodovalo potrošnikom. Zato želi Nadzorni organ omejiti državno pomoč podjetjem s tržno močjo. |
| --- | --- |

42.

Na splošno je večja verjetnost, da bo na koncentriranem trgu kakršna koli pomoč enemu upravičencu izkrivila konkurenco, ker bo verjetno odločitev posameznega podjetja bolj neposredno vplivala na njegove konkurente. To velja zlasti, kadar se subvencionira udeleženec, ki ima na trgu prevladujoč položaj. Če lahko upravičenec do pomoči zaradi pomoči ohrani ali poveča svojo tržno moč (15), lahko regionalna pomoč za velike naložbene projekte odvračilno vpliva na odločitve konkurentov v zvezi z naložbami in tako povzroči izkrivljanje konkurence. To bi škodovalo potrošnikom. Zato želi Nadzorni organ omejiti državno pomoč podjetjem s tržno močjo.

| 43. | Za vse primere regionalne pomoči, ki sprožijo prag za priglasitev (odstavek 53 Smernic o državni regionalni pomoči), mora Nadzorni organ oceniti (odstavek 57(a) Smernic o državni regionalni pomoči) delež upravičenca do pomoči (ali skupine, ki ji pripada) za prodajo zadevnega proizvoda ali zadevnih proizvodov na upoštevnem(-ih) proizvodnem(-ih) trgu(-ih) in geografskem(-ih) trgu(-ih). Vendar lahko tržni deleži le predhodno nakažejo možne probleme. Zato bo Nadzorni organ po potrebi v podrobni oceni upošteval tudi druge dejavnike, vključno na primer s tržno strukturo, tako da bo obravnavala koncentracijo na trgu (16), možne ovire za vstop (17), kupno moč (18) in ovire za izstop. |
| --- | --- |

43.

Za vse primere regionalne pomoči, ki sprožijo prag za priglasitev (odstavek 53 Smernic o državni regionalni pomoči), mora Nadzorni organ oceniti (odstavek 57(a) Smernic o državni regionalni pomoči) delež upravičenca do pomoči (ali skupine, ki ji pripada) za prodajo zadevnega proizvoda ali zadevnih proizvodov na upoštevnem(-ih) proizvodnem(-ih) trgu(-ih) in geografskem(-ih) trgu(-ih). Vendar lahko tržni deleži le predhodno nakažejo možne probleme. Zato bo Nadzorni organ po potrebi v podrobni oceni upošteval tudi druge dejavnike, vključno na primer s tržno strukturo, tako da bo obravnavala koncentracijo na trgu (16), možne ovire za vstop (17), kupno moč (18) in ovire za izstop.

| 44. | Nadzorni organ bo upošteval tržne deleže in druge z njimi povezane dejavnike pred in po naložbah (običajno eno leto pred začetkom naložb in eno leto po doseženi polni proizvodnji). Pri podrobnem ocenjevanju negativnih učinkov bo Nadzorni organ upošteval dejstvo, da medtem ko se nekateri naložbeni projekti izvedejo v sorazmerno kratkem časovnem okviru enega ali dveh let, večina velikih naložbenih projektov traja veliko dlje. Zato so v večini primerov potrebne dolgoročne analize razvoja trgov. Vendar bo Nadzorni organ priznal dejstvo, da so dolgoročne analize bolj špekulativne, zlasti v primeru nestanovitnih trgov ali trgov, ki se soočajo s hitrimi tehnološkimi spremembami. Zato sta dolgoročnost in špekulativnost analize obratno sorazmerna z možnim negativnim učinkom tržne moči ali možnostjo izključitvenega ravnanja. |
| --- | --- |

44.

Nadzorni organ bo upošteval tržne deleže in druge z njimi povezane dejavnike pred in po naložbah (običajno eno leto pred začetkom naložb in eno leto po doseženi polni proizvodnji). Pri podrobnem ocenjevanju negativnih učinkov bo Nadzorni organ upošteval dejstvo, da medtem ko se nekateri naložbeni projekti izvedejo v sorazmerno kratkem časovnem okviru enega ali dveh let, večina velikih naložbenih projektov traja veliko dlje. Zato so v večini primerov potrebne dolgoročne analize razvoja trgov. Vendar bo Nadzorni organ priznal dejstvo, da so dolgoročne analize bolj špekulativne, zlasti v primeru nestanovitnih trgov ali trgov, ki se soočajo s hitrimi tehnološkimi spremembami. Zato sta dolgoročnost in špekulativnost analize obratno sorazmerna z možnim negativnim učinkom tržne moči ali možnostjo izključitvenega ravnanja.

3.1.2   Vzpostavljanje ali ohranjanje neučinkovitih tržnih struktur

| 45. | Če morajo neuspešna podjetja zapustiti trg, to kaže na učinkovito konkurenco. Dolgoročno ta proces spodbuja tehnološki napredek in učinkovito rabo redkih virov v gospodarstvu. Vendar lahko obsežna širitev zmogljivosti zaradi državne pomoči na slabo delujočem trgu neupravičeno izkrivi konkurenco, ker lahko prekomerna zmogljivost povzroči omejevanje stopnje dobička in zmanjšanje zmogljivosti konkurentov ali celo njihov izstop s trga. To lahko povzroči razmere, v katerih so konkurenti, ki bi sicer lahko ostali na trgu, zaradi državne pomoči prisiljeni zapustiti trg. Prav tako lahko prepreči, da bi na trg vstopila podjetja z nizkimi stroški, konkurente pa se vedno manj spodbuja k inovacijam. Posledica tega so neučinkovite tržne strukture, ki dolgoročno škodijo tudi potrošnikom. |
| --- | --- |

45.

Če morajo neuspešna podjetja zapustiti trg, to kaže na učinkovito konkurenco. Dolgoročno ta proces spodbuja tehnološki napredek in učinkovito rabo redkih virov v gospodarstvu. Vendar lahko obsežna širitev zmogljivosti zaradi državne pomoči na slabo delujočem trgu neupravičeno izkrivi konkurenco, ker lahko prekomerna zmogljivost povzroči omejevanje stopnje dobička in zmanjšanje zmogljivosti konkurentov ali celo njihov izstop s trga. To lahko povzroči razmere, v katerih so konkurenti, ki bi sicer lahko ostali na trgu, zaradi državne pomoči prisiljeni zapustiti trg. Prav tako lahko prepreči, da bi na trg vstopila podjetja z nizkimi stroški, konkurente pa se vedno manj spodbuja k inovacijam. Posledica tega so neučinkovite tržne strukture, ki dolgoročno škodijo tudi potrošnikom.

| 46. | Da bi ocenili, ali je s pomočjo mogoče vzpostaviti ali ohraniti neučinkovite tržne strukture, kot je poudarjeno zgoraj, bo Nadzorni organ upošteval dodatno zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, in delovanje trga (19). Glede na smernice o državni regionalni pomoči se bo dodatna zmogljivost obravnavala kot težavna le, če bo ustvarjena na slabo delujočem trgu in bo presegala vrednost pet odstotkov zadevnega trga. |
| --- | --- |

46.

Da bi ocenili, ali je s pomočjo mogoče vzpostaviti ali ohraniti neučinkovite tržne strukture, kot je poudarjeno zgoraj, bo Nadzorni organ upošteval dodatno zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, in delovanje trga (19). Glede na smernice o državni regionalni pomoči se bo dodatna zmogljivost obravnavala kot težavna le, če bo ustvarjena na slabo delujočem trgu in bo presegala vrednost pet odstotkov zadevnega trga.

| 47. | Ker je zmogljivost na trgu v absolutnem upadu običajno bolj izkrivljajoča kot zmogljivost na trgu v relativnem upadu, bo Nadzorni organ razlikoval med primeri, kadar je, dolgoročno gledano, upoštevni trg strukturno v upadu (tj. kaže negativno stopnjo rasti), in primeri, kadar je upoštevni trg v relativnem upadu (tj. kaže pozitivno stopnjo rasti, vendar ne presega referenčne vrednosti stopnje rasti (glej odstavek 48)). Če projekt ustvari zmogljivost na trgu, ki je strukturno v absolutnem upadu, bo to zmogljivost Nadzorni organ v testu tehtanja obravnaval kot negativen element, ki ga verjetno ne bo izravnal noben pozitiven element. Tudi dolgoročna korist za zadevno regijo je v takšnem primeru bolj negotova. |
| --- | --- |

47.

Ker je zmogljivost na trgu v absolutnem upadu običajno bolj izkrivljajoča kot zmogljivost na trgu v relativnem upadu, bo Nadzorni organ razlikoval med primeri, kadar je, dolgoročno gledano, upoštevni trg strukturno v upadu (tj. kaže negativno stopnjo rasti), in primeri, kadar je upoštevni trg v relativnem upadu (tj. kaže pozitivno stopnjo rasti, vendar ne presega referenčne vrednosti stopnje rasti (glej odstavek 48)). Če projekt ustvari zmogljivost na trgu, ki je strukturno v absolutnem upadu, bo to zmogljivost Nadzorni organ v testu tehtanja obravnaval kot negativen element, ki ga verjetno ne bo izravnal noben pozitiven element. Tudi dolgoročna korist za zadevno regijo je v takšnem primeru bolj negotova.

| 48. | Slabo delovanje trga se bo običajno merilo glede na BDP EGP v zadnjih petih letih pred začetkom projekta (stopnja referenčne vrednosti). Podatki o uspešnosti v preteklosti so lažje dostopni in manj špekulativni kot načrti za prihodnost. Kljub temu bi lahko Nadzorni organ v podrobni oceni upošteval tudi pričakovana prihodnja gibanja, ker bo učinek večje zmogljivosti viden v letih po izvedenih naložbah. Kazalci bi lahko bili predvidljiva prihodnja rast zadevnega trga in posledične pričakovane stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ter verjeten učinek večje zmogljivosti na konkurente prek njenih učinkov na cene in stopnje dobička. |
| --- | --- |

48.

Slabo delovanje trga se bo običajno merilo glede na BDP EGP v zadnjih petih letih pred začetkom projekta (stopnja referenčne vrednosti). Podatki o uspešnosti v preteklosti so lažje dostopni in manj špekulativni kot načrti za prihodnost. Kljub temu bi lahko Nadzorni organ v podrobni oceni upošteval tudi pričakovana prihodnja gibanja, ker bo učinek večje zmogljivosti viden v letih po izvedenih naložbah. Kazalci bi lahko bili predvidljiva prihodnja rast zadevnega trga in posledične pričakovane stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ter verjeten učinek večje zmogljivosti na konkurente prek njenih učinkov na cene in stopnje dobička.

| 49. | Izkušnje prav tako kažejo, da v nekaterih primerih upoštevanje rasti zadevnega proizvoda v EGP ni ustrezno merilo za ocenjevanje učinkov pomoči, zlasti če se trg šteje za globalnega in če je v okviru EGP proizvodnja ali poraba zadevnih proizvodov omejena. V takšnih primerih bo Nadzorni organ zavzel širše stališče v zvezi z učinkom pomoči na tržne strukture, zlasti ob upoštevanju njegovih možnosti za izrinjanje proizvajalcev EGP. |
| --- | --- |

49.

Izkušnje prav tako kažejo, da v nekaterih primerih upoštevanje rasti zadevnega proizvoda v EGP ni ustrezno merilo za ocenjevanje učinkov pomoči, zlasti če se trg šteje za globalnega in če je v okviru EGP proizvodnja ali poraba zadevnih proizvodov omejena. V takšnih primerih bo Nadzorni organ zavzel širše stališče v zvezi z učinkom pomoči na tržne strukture, zlasti ob upoštevanju njegovih možnosti za izrinjanje proizvajalcev EGP.

3.2   Negativni učinki na trgovino

| 50. | Geografska posebnost ločuje regionalno pomoč od drugih oblik horizontalne pomoči, kot je razloženo v odstavku 2 Smernic o državni regionalni pomoči. Posebna značilnost regionalne pomoči je, da je namenjena vplivanju na izbiro vlagateljev glede lokacije naložbenih projektov. Ko regionalna pomoč izravnava dodatne stroške, nastale zaradi regionalnih razvojnih problemov, in podpira dodatne naložbe v območjih, ki prejemajo pomoč, ne prispeva samo k razvoju regije, temveč tudi h koheziji, tako da koristi celotnemu EGP (20). Možni negativni učinki regionalne pomoči na lokacije so bili že razpoznani in omejeni s smernicami o državni regionalni pomoči in kartami regionalnih pomoči, ki ob upoštevanju ciljev enakosti in kohezijske politike izčrpno opredeljujejo območja, ki so upravičena do regionalne pomoči, in upravičeno intenzivnost pomoči. Pomoč se ne dodeli za pridobivanje naložb zunaj teh območij. Pri ocenjevanju velikih naložbenih projektov na podlagi teh smernic bi moral imeti Nadzorni organ na voljo vse informacije, ki so potrebne, da prouči, ali bi državna pomoč povzročila izgubo znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah v EGP. |
| --- | --- |

50.

Geografska posebnost ločuje regionalno pomoč od drugih oblik horizontalne pomoči, kot je razloženo v odstavku 2 Smernic o državni regionalni pomoči. Posebna značilnost regionalne pomoči je, da je namenjena vplivanju na izbiro vlagateljev glede lokacije naložbenih projektov. Ko regionalna pomoč izravnava dodatne stroške, nastale zaradi regionalnih razvojnih problemov, in podpira dodatne naložbe v območjih, ki prejemajo pomoč, ne prispeva samo k razvoju regije, temveč tudi h koheziji, tako da koristi celotnemu EGP (20). Možni negativni učinki regionalne pomoči na lokacije so bili že razpoznani in omejeni s smernicami o državni regionalni pomoči in kartami regionalnih pomoči, ki ob upoštevanju ciljev enakosti in kohezijske politike izčrpno opredeljujejo območja, ki so upravičena do regionalne pomoči, in upravičeno intenzivnost pomoči. Pomoč se ne dodeli za pridobivanje naložb zunaj teh območij. Pri ocenjevanju velikih naložbenih projektov na podlagi teh smernic bi moral imeti Nadzorni organ na voljo vse informacije, ki so potrebne, da prouči, ali bi državna pomoč povzročila izgubo znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah v EGP.

| 51. | Kadar državna pomoč omogoča naložbe, ki povečajo proizvodno zmogljivost na trgu, obstaja nevarnost, da to lahko negativno vpliva na proizvodnjo ali naložbe v drugih regijah EGP. To je še zlasti verjetno, če povečanje zmogljivosti preseže rast trga, kar se na splošno zgodi pri velikih naložbenih projektih, ki izpolnjujejo drugi pogoj iz odstavka 57 Smernic o državni regionalni pomoči. Negativni učinki na trgovino, ki ustrezajo izgubljeni gospodarski dejavnosti v regijah, na katere vpliva pomoč, se bodo lahko čutili v obliki izgube delovnih mest na zadevnem trgu, na ravni podizvajalcev (21) in kot posledica izgubljenih pozitivnih zunanjih učinkov (npr. skupinskega učinka, prelivanja znanja, izobraževanja in usposabljanja itd.). |
| --- | --- |

51.

Kadar državna pomoč omogoča naložbe, ki povečajo proizvodno zmogljivost na trgu, obstaja nevarnost, da to lahko negativno vpliva na proizvodnjo ali naložbe v drugih regijah EGP. To je še zlasti verjetno, če povečanje zmogljivosti preseže rast trga, kar se na splošno zgodi pri velikih naložbenih projektih, ki izpolnjujejo drugi pogoj iz odstavka 57 Smernic o državni regionalni pomoči. Negativni učinki na trgovino, ki ustrezajo izgubljeni gospodarski dejavnosti v regijah, na katere vpliva pomoč, se bodo lahko čutili v obliki izgube delovnih mest na zadevnem trgu, na ravni podizvajalcev (21) in kot posledica izgubljenih pozitivnih zunanjih učinkov (npr. skupinskega učinka, prelivanja znanja, izobraževanja in usposabljanja itd.).

4.   Tehtanje učinkov pomoči

| 52. | Ob ugotovitvi, da je pomoč nujna kot spodbuda za izvajanje naložb v zadevni regiji, bo Nadzorni organ pretehtal pozitivne in negativne učinke regionalne pomoči za naložbe za velike naložbene projekte. Vsi učinki pomoči v zvezi s kohezijo v EGP se bodo natančno proučili. Nadzorni organ ne bo samodejno uporabil meril, ki so določena v tem sporočilu, ampak bo na splošno ocenil njihovo sorazmerno pomembnost. Pri tehtanju noben posamezen element ni odločilen, prav tako se noben sklop elementov ne more obravnavati kot sam po sebi zadosten za zagotovitev združljivosti. |
| --- | --- |

52.

Ob ugotovitvi, da je pomoč nujna kot spodbuda za izvajanje naložb v zadevni regiji, bo Nadzorni organ pretehtal pozitivne in negativne učinke regionalne pomoči za naložbe za velike naložbene projekte. Vsi učinki pomoči v zvezi s kohezijo v EGP se bodo natančno proučili. Nadzorni organ ne bo samodejno uporabil meril, ki so določena v tem sporočilu, ampak bo na splošno ocenil njihovo sorazmerno pomembnost. Pri tehtanju noben posamezen element ni odločilen, prav tako se noben sklop elementov ne more obravnavati kot sam po sebi zadosten za zagotovitev združljivosti.

| 53. | Nadzorni organ meni, da je privabljanje naložb v revnejšo regijo (kot je določeno z višjimi zgornjimi mejami regionalne pomoči) koristnejše za kohezijo v EGP kot izvajanje istih naložb v regijah z več prednostmi. Tako bo ocena v okviru možnosti 2, pri kateri je potreben dokaz o drugi lokaciji, da bi se naložbe brez pomoči izvajale v revnejši regiji (več regionalnih problemov – višja stopnja najvišje intenzivnosti regionalne pomoči) ali v regiji, za katero se šteje, da ima iste regionalne probleme kot ciljna regija (enaka najvišja intenzivnost regionalne pomoči), v splošnem testu tehtanja predstavljala negativni element, pri čemer je malo verjetno, da bi ga izravnali kakršni koli pozitivni elementi, ker je to v nasprotju z osnovnim načelom regionalne pomoči. Kar zadeva pozitivne učinke regionalne pomoči, ki samo izravnajo razliko neto stroškov v primerjavi z bolj razvito alternativno naložbeno lokacijo (in tako izpolni zgornje merilo sorazmernosti, pa tudi zahtevo po „pozitivnem učinku“ glede ciljev, primernosti in spodbujevalnega učinka), pa se po drugi strani praviloma šteje, da pri testu tehtanja prevladajo nad negativnimi učinki na alternativni lokaciji nove naložbe. |
| --- | --- |

53.

Nadzorni organ meni, da je privabljanje naložb v revnejšo regijo (kot je določeno z višjimi zgornjimi mejami regionalne pomoči) koristnejše za kohezijo v EGP kot izvajanje istih naložb v regijah z več prednostmi. Tako bo ocena v okviru možnosti 2, pri kateri je potreben dokaz o drugi lokaciji, da bi se naložbe brez pomoči izvajale v revnejši regiji (več regionalnih problemov – višja stopnja najvišje intenzivnosti regionalne pomoči) ali v regiji, za katero se šteje, da ima iste regionalne probleme kot ciljna regija (enaka najvišja intenzivnost regionalne pomoči), v splošnem testu tehtanja predstavljala negativni element, pri čemer je malo verjetno, da bi ga izravnali kakršni koli pozitivni elementi, ker je to v nasprotju z osnovnim načelom regionalne pomoči. Kar zadeva pozitivne učinke regionalne pomoči, ki samo izravnajo razliko neto stroškov v primerjavi z bolj razvito alternativno naložbeno lokacijo (in tako izpolni zgornje merilo sorazmernosti, pa tudi zahtevo po „pozitivnem učinku“ glede ciljev, primernosti in spodbujevalnega učinka), pa se po drugi strani praviloma šteje, da pri testu tehtanja prevladajo nad negativnimi učinki na alternativni lokaciji nove naložbe.

| 54. | Če pa obstajajo prepričljivi dokazi, da bi državna pomoč povzročila izgubo znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah na ozemlju, ki ga zajema Sporazum EGP, ki bi bila drugače srednjeročno verjetno ohranjena, je treba pri tehtanju upoštevati socialne in gospodarske učinke na te obstoječe lokacije. |
| --- | --- |

54.

Če pa obstajajo prepričljivi dokazi, da bi državna pomoč povzročila izgubo znatnega števila delovnih mest na že obstoječih lokacijah na ozemlju, ki ga zajema Sporazum EGP, ki bi bila drugače srednjeročno verjetno ohranjena, je treba pri tehtanju upoštevati socialne in gospodarske učinke na te obstoječe lokacije.

| 55. | Nadzorni organ lahko ob upoštevanju formalnega postopka preiskave, določenega v členu 6 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, konča postopek z odločbo v skladu s členom 7 Protokola. |
| --- | --- |

55.

Nadzorni organ lahko ob upoštevanju formalnega postopka preiskave, določenega v členu 6 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, konča postopek z odločbo v skladu s členom 7 Protokola.

| 56. | Nadzorni organ se lahko odloči, da bo pomoč odobril, pogojno odobril ali prepovedal (22). Če sprejme pogojno odločbo v skladu s členom 7(4) Protokola, lahko doda pogoje, da omeji možno izkrivljanje konkurence in zagotovi sorazmernost. Zlasti lahko zmanjša priglašeni znesek pomoči ali intenzivnost pomoči do stopnje, ki se šteje za sorazmerno in zato združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

56.

Nadzorni organ se lahko odloči, da bo pomoč odobril, pogojno odobril ali prepovedal (22). Če sprejme pogojno odločbo v skladu s členom 7(4) Protokola, lahko doda pogoje, da omeji možno izkrivljanje konkurence in zagotovi sorazmernost. Zlasti lahko zmanjša priglašeni znesek pomoči ali intenzivnost pomoči do stopnje, ki se šteje za sorazmerno in zato združljivo s skupnim trgom.

---

(1)  To poglavje se ujema s sporočilom Evropske komisije o merilih za podrobno oceno regionalne pomoči za velike naložbene projekte, UL C 223, 16.9.2009, str. 3.

(2)  Poglavje o državni regionalni pomoči za 2007–2013 se ujema s sporočilom Komisije – Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013, UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

(3)  http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

(4)  Kot je opredeljen v odstavku 49 ter opombah 46 in 47 Smernic o regionalni pomoči.

(5)  Glej razdelek 4.3 Smernic o državni regionalni pomoči.

(6)  Glej odstavek 56 Smernic o državni regionalni pomoči.

(7)  Glej razdelek 53 Smernic o državni regionalni pomoči.

(8)  Glej točko 26A.3(4) Večsektorskega okvira o regionalni pomoči za velike investicijske projekte, ki se ujema z Večsektorskim okvirom o regionalni pomoči za velike investicijske projekte Evropske komisije (UL C 70, 19.3.2002, str. 8, kakor je bil spremenjen v UL C 263, 1.11.2003, str. 3).

(9)  Glej odstavek 57 Smernic o državni regionalni pomoči.

(10)  Glej odstavka 11 in 20 akcijskega načrta državnih pomoči (COM(2005) 107 konč.).

(11)  Glej odstavek 30 Smernic o državni regionalni pomoči.

(12)  Glej odstavek 57 Smernic o državni regionalni pomoči.

(13)  Takšne naložbe lahko ustvarijo razmere, v katerih so možne nadaljnje naložbe, ki lahko preživijo brez dodatne pomoči.

(14)  Če še vedno obstajajo pomisleki v zvezi z ustrezno opredelitvijo upoštevnega trga, jih bo Nadzorni organ navedel v sklepu za začetek formalnega postopka preiskave v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3.

(15)  Tržna moč je moč, ki daljše časovno obdobje vpliva na tržne cene, donos, raznolikost ter kakovost blaga in storitev ali druge parametre konkurence na trgu.

(16)  V ta namen lahko Nadzorni organ upošteva Herfindahl-Hirschmanov indeks. Ta indeks omogoča osnovno analizo tržne strukture. Na trgu z majhnim številom udeležencev, pri čemer ima nekaj od njih sorazmerno velik tržni delež, bi velik tržni delež upravičenca do pomoči manj ogrožal konkurenco.

(17)  Te ovire za vstop na trg vključujejo pravne ovire (zlasti pravice intelektualne lastnine), ekonomijo obsega in dosega, ovire pri dostopu do omrežij in infrastrukture. Kadar pomoč zadeva trg, na katerem je upravičenec do pomoči uveljavljen, je lahko možna tržna moč, ki jo ima upravičenec do pomoči, zaradi morebitnih ovir za vstop slabša, pri čemer se okrepijo tudi negativni učinki navedene tržne moči.

(18)  Če so na trgu prisotni močni kupci, je zvišanje cen upravičenca do pomoči manj verjetno.

(19)  V tem smislu se šteje, da je trg „slabo delujoč“, če njegova povprečna letna stopnja rasti v referenčnem obdobju ne preseže stopnje rasti BDP v EGP.

(20)  Dodatna poslovna dejavnost oziroma višji življenjski standard na območju, ki prejema pomoč, lahko povečata povpraševanje po proizvodih in storitvah iz drugih delov EGP.

(21)  Zlasti, če so dejavni na lokalnih trgih v regiji.

(22)  Vendar je treba upoštevati, da če je pomoč dodeljena na podlagi obstoječe sheme regionalne pomoči, država Efte ohrani možnost dodelitve take pomoči do stopnje, ki ustreza najvišjemu dovoljenemu znesku, ki ga lahko v skladu z veljavnimi pravili prejme naložba z upravičenimi odhodki v višini 100 milijonov EUR.

---

Popravki

| 2.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/23

---

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)

(
  Uradni list Evropske unije L 277 z dne 21. oktobra 2005
  )

Stran 1, uvodna izjava 2:

besedilo:

| „(2) | V skladu s Pogodbo je treba pri oblikovanju skupne kmetijske politike in posebnih metod za njeno izvajanje upoštevati posebno naravo kmetijske dejavnosti, ki je posledica socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih neskladij med različnimi podeželskimi območji.“ |
| --- | --- |

„(2)

V skladu s Pogodbo je treba pri oblikovanju skupne kmetijske politike in posebnih metod za njeno izvajanje upoštevati posebno naravo kmetijske dejavnosti, ki je posledica socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih neskladij med različnimi podeželskimi območji.“

se glasi:

| „(2) | V skladu s Pogodbo je treba pri oblikovanju skupne kmetijske politike in posebnih metod za njeno izvajanje upoštevati posebno naravo kmetijske dejavnosti, ki je posledica socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih neskladij med različnimi kmetijskimi regijami.“ |
| --- | --- |

„(2)

V skladu s Pogodbo je treba pri oblikovanju skupne kmetijske politike in posebnih metod za njeno izvajanje upoštevati posebno naravo kmetijske dejavnosti, ki je posledica socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih neskladij med različnimi kmetijskimi regijami.“

Stran 17, člen 28(1), točka (c):

besedilo:

„..., se pomoč lahko dodeli samo tistim, ki so jih izvedla mikropodjetja, kakor je določeno v odstavku 2, in so bile izvedene z namenom izpolnjevanja na novo uvedenih standardov Skupnosti. ...“

se glasi:

„..., se pomoč lahko dodeli samo tistim, ki so jih izvedla mikropodjetja, kakor je določeno v odstavku 3, in so bile izvedene z namenom izpolnjevanja na novo uvedenih standardov Skupnosti. ...“.

---

| 2.8.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/24

---

Popravek Sklepa Političnega in varnostnega odbora EU BAM Rafah/1/2012 z dne 3. julija 2012 o imenovanju vodje misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah)

(
  Uradni list Evropske unije L 186 z dne 14. julija 2012
  )

Naslov na naslovnici in na strani 30, številka Sklepa:

besedilo:

„(2012/382/EU)“

se glasi:

„(2012/382/SZVP)“.

---