# Europeiska unionens L 195/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.195.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 195 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången21 juli 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.195.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 195

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången21 juli 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2012/397/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 oktober 2011 om det Statliga stödet SA 32600 (2011/C) – Frankrike – Omstruktureringsstöd till SeaFrance från SNCF
  [delgivet med nr K(2011) 7808]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/398/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 mars 2012 om Statligt stöd SA.12522 (C 37/08) – Frankrike – Tillämpningen av Sernam 2-beslutet
  [delgivet med nr C(2012) 1616]

   (
  1
  ) | 19 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2012/397/EU

*

Kommissionens beslut av den 24 oktober 2011 om det Statliga stödet SA 32600 (2011/C) – Frankrike – Omstruktureringsstöd till SeaFrance från SNCF
  [delgivet med nr K(2011) 7808]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 7808]

1

1

2012/398/EU

*

Kommissionens beslut av den 9 mars 2012 om Statligt stöd SA.12522 (C 37/08) – Frankrike – Tillämpningen av Sernam 2-beslutet
  [delgivet med nr C(2012) 1616]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 1616]

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 21.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 oktober 2011

om det Statliga stödet SA 32600 (2011/C) – Frankrike – Omstruktureringsstöd till SeaFrance från SNCF

[delgivet med nr K(2011) 7808]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2012/397/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget), särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

1.1   Allmän bakgrund till förfarandet

| (1) | Kommissionen beviljade, genom sitt beslut av den 18 augusti 2010 (2), undsättningsstöd (nedan kallat undsättningsstödet) till SeaFrance SA (nedan kallat SeaFrance) som Frankrike sedan genomförde. Stödet bestod av ett lån på högst [40–70] miljoner euro från SNCF till SeaFrance. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen beviljade, genom sitt beslut av den 18 augusti 2010 (2), undsättningsstöd (nedan kallat undsättningsstödet) till SeaFrance SA (nedan kallat SeaFrance) som Frankrike sedan genomförde. Stödet bestod av ett lån på högst [40–70] miljoner euro från SNCF till SeaFrance.

| (2) | De franska myndigheterna anmälde den 18 februari 2011 ett omstruktureringsstöd (nedan kallat omstruktureringsstödet) till SeaFrance som uppgick till 223 miljoner euro, åtföljt av en plan för omstruktureringen. Genom en skrivelse av den 29 mars 2011 begärde kommissionen kompletterande uppgifter som de franska myndigheterna lämnade den 4 maj 2011. |
| --- | --- |

(2)

De franska myndigheterna anmälde den 18 februari 2011 ett omstruktureringsstöd (nedan kallat omstruktureringsstödet) till SeaFrance som uppgick till 223 miljoner euro, åtföljt av en plan för omstruktureringen. Genom en skrivelse av den 29 mars 2011 begärde kommissionen kompletterande uppgifter som de franska myndigheterna lämnade den 4 maj 2011.

| (3) | Den 6 april 2011 lämnade en konkurrent till SeaFrance, P&O Ferries (nedan kallad P&O), in ett klagomål till kommissionen som avsåg omstruktureringsstödet. |
| --- | --- |

(3)

Den 6 april 2011 lämnade en konkurrent till SeaFrance, P&O Ferries (nedan kallad P&O), in ett klagomål till kommissionen som avsåg omstruktureringsstödet.

| (4) | Genom en skrivelse av den 22 juni 2011 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande (nedan kallat beslutet om inledande) som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 22 juni 2011 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande (nedan kallat beslutet om inledande) som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget.

| (5) | Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga (3). De mottagna synpunkterna beskrivs utförligt i avsnitt V. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga (3). De mottagna synpunkterna beskrivs utförligt i avsnitt V.

| (6) | De franska myndigheterna lämnade synpunkter den 14 juli 2011 till följd av beslutet om inledande, den 22 juli 2011 efter klagomålet från P&O och den 19 augusti 2011 som svar på de berörda parternas synpunkter på beslutet om inledande. |
| --- | --- |

(6)

De franska myndigheterna lämnade synpunkter den 14 juli 2011 till följd av beslutet om inledande, den 22 juli 2011 efter klagomålet från P&O och den 19 augusti 2011 som svar på de berörda parternas synpunkter på beslutet om inledande.

| (7) | Den 12 september 2011 lämnade de franska myndigheterna in en ändrad omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(7)

Den 12 september 2011 lämnade de franska myndigheterna in en ändrad omstruktureringsplan.

| (8) | Den 3 oktober 2011 ändrade de franska myndigheterna återigen omstruktureringsplanen (nedan kallad den ändrade omstruktureringsplanen). |
| --- | --- |

(8)

Den 3 oktober 2011 ändrade de franska myndigheterna återigen omstruktureringsplanen (nedan kallad den ändrade omstruktureringsplanen).

| (9) | Kommissionen och de franska myndigheterna träffades [...]. De har dessutom under hela förfarandet haft kontakt genom ett flertal telefonsamtal (4) och e-postmeddelanden. Den 18 oktober 2011 lämnade de franska myndigheterna en skrivelse till kommissionen med en sammanfattning av de argument som framförts vid dessa tillfällen. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen och de franska myndigheterna träffades [...]. De har dessutom under hela förfarandet haft kontakt genom ett flertal telefonsamtal (4) och e-postmeddelanden. Den 18 oktober 2011 lämnade de franska myndigheterna en skrivelse till kommissionen med en sammanfattning av de argument som framförts vid dessa tillfällen.

1.2   Nationell bakgrund till förfarandet

| (10) | SeaFrance omfattas av ett företagsrekonstruktionsförfarande som inleddes den 30 juni 2010. Inom ramen för detta förfarande ska handelsdomstolen i Paris den 25 oktober 2011 fatta ett slutligt beslut om huruvida SeaFrance ska försättas i konkurs eller få fortsätta sin verksamhet (5). |
| --- | --- |

(10)

SeaFrance omfattas av ett företagsrekonstruktionsförfarande som inleddes den 30 juni 2010. Inom ramen för detta förfarande ska handelsdomstolen i Paris den 25 oktober 2011 fatta ett slutligt beslut om huruvida SeaFrance ska försättas i konkurs eller få fortsätta sin verksamhet (5).

| (11) | Tredje parter har sedan förfarandet för företagsrekonstruktion inleddes kunnat lämna anbud till förvaltaren i syfte att bevara verksamheten genom en hel eller delvis överlåtelse av företaget. Enligt kommissionens uppgifter har tre anbud om övertagande lämnats in, ett gemensamt anbud från den franska koncernen Louis Dreyfus Armateurs och det danska företaget DFDS A/S (nedan kallat DFDS) (nedan gemensamt kallade DFDS-LDA), ett från fackförbundet Confédération française démocratique du travail (nedan kallat CFDT) och ett från SNC Being Bang Immaterial (nedan kallat Being Bang). |
| --- | --- |

(11)

Tredje parter har sedan förfarandet för företagsrekonstruktion inleddes kunnat lämna anbud till förvaltaren i syfte att bevara verksamheten genom en hel eller delvis överlåtelse av företaget. Enligt kommissionens uppgifter har tre anbud om övertagande lämnats in, ett gemensamt anbud från den franska koncernen Louis Dreyfus Armateurs och det danska företaget DFDS A/S (nedan kallat DFDS) (nedan gemensamt kallade DFDS-LDA), ett från fackförbundet Confédération française démocratique du travail (nedan kallat CFDT) och ett från SNC Being Bang Immaterial (nedan kallat Being Bang).

| (12) | DFDS-LDA har lämnat ett anbud om delvis övertagande av SeaFrances tillgångar och anställda mot den symboliska summan tre euro (6). De har lämnat en kopia av anbudet till kommissionen för kännedom. Enligt villkoren i detta anbud skulle DFDS-LDA endast behålla 460 anställda (det vill säga 200 färre än vad som föreslagits i den ändrade omstruktureringsplanen) och fraktfartyget Nord Pas-de-Calais (förutom kombifärjorna Berlioz och Rodin), men inte bilfärjan Molière (i den ändrade omstruktureringsplanen föreslog man att fraktfartyget Nord Pas-de-Calais skulle säljas och att bilfärjan Molière inte skulle överlåtas, utan snarare köpas loss tidigare än beräknat). |
| --- | --- |

(12)

DFDS-LDA har lämnat ett anbud om delvis övertagande av SeaFrances tillgångar och anställda mot den symboliska summan tre euro (6). De har lämnat en kopia av anbudet till kommissionen för kännedom. Enligt villkoren i detta anbud skulle DFDS-LDA endast behålla 460 anställda (det vill säga 200 färre än vad som föreslagits i den ändrade omstruktureringsplanen) och fraktfartyget Nord Pas-de-Calais (förutom kombifärjorna Berlioz och Rodin), men inte bilfärjan Molière (i den ändrade omstruktureringsplanen föreslog man att fraktfartyget Nord Pas-de-Calais skulle säljas och att bilfärjan Molière inte skulle överlåtas, utan snarare köpas loss tidigare än beräknat).

| (13) | Enligt media lämnade CFDT ett anbud om övertagande av företaget till handelsdomstolen i Paris den 24 augusti. CFDT vill behålla alla 1 100 anställda. Därför vill CFDT köpa SeaFrances fartyg för en symbolisk euro, men inte ta över företagets skulder. CFDT räknar med att bankerna ska bevilja dem en kredit på minst 50 miljoner euro mot säkerhet. CFDT planerar även att ansöka om en ytterligare kredit på 80 miljoner euro från de lokala myndigheterna för att kunna hantera en eventuell ny kris. |
| --- | --- |

(13)

Enligt media lämnade CFDT ett anbud om övertagande av företaget till handelsdomstolen i Paris den 24 augusti. CFDT vill behålla alla 1 100 anställda. Därför vill CFDT köpa SeaFrances fartyg för en symbolisk euro, men inte ta över företagets skulder. CFDT räknar med att bankerna ska bevilja dem en kredit på minst 50 miljoner euro mot säkerhet. CFDT planerar även att ansöka om en ytterligare kredit på 80 miljoner euro från de lokala myndigheterna för att kunna hantera en eventuell ny kris.

| (14) | Enligt media har även Being Bang lämnat ett anbud om övertagande av SeaFrance, men kommissionen känner inte till villkoren i anbudet. Being Bang har i informationssyfte meddelat kommissionen om att de lämnat ett anbud om övertagande av SeaFrance. Detta dokument inkom dock till kommissionen efter de berörda parternas tidsfrist för att lämna synpunkter, närmare bestämt 15 dagar efter dagen för offentliggörande av beslutet om inledande. Kommissionen har följaktligen, i enlighet med rättspraxis, inte överlämnat dokumentet till de franska myndigheterna och kommer inte att ta hänsyn till det i detta beslut (7). |
| --- | --- |

(14)

Enligt media har även Being Bang lämnat ett anbud om övertagande av SeaFrance, men kommissionen känner inte till villkoren i anbudet. Being Bang har i informationssyfte meddelat kommissionen om att de lämnat ett anbud om övertagande av SeaFrance. Detta dokument inkom dock till kommissionen efter de berörda parternas tidsfrist för att lämna synpunkter, närmare bestämt 15 dagar efter dagen för offentliggörande av beslutet om inledande. Kommissionen har följaktligen, i enlighet med rättspraxis, inte överlämnat dokumentet till de franska myndigheterna och kommer inte att ta hänsyn till det i detta beslut (7).

| (15) | Inga av de anbud som nämns i skäl 11–14 har sänts till kommissionen av Frankrike. Följaktligen omfattas de inte av detta beslut. |
| --- | --- |

(15)

Inga av de anbud som nämns i skäl 11–14 har sänts till kommissionen av Frankrike. Följaktligen omfattas de inte av detta beslut.

1.3   Föremål för beslutet

| (16) | Detta beslut gäller endast det kapitaltillskott till SeaFrance som Frankrike har anmält, två lån till SeaFrance på 99,8 miljoner euro och [40–70] miljoner euro, samt det undsättningsstöd som kommissionen godkände den 18 augusti 2010. |
| --- | --- |

(16)

Detta beslut gäller endast det kapitaltillskott till SeaFrance som Frankrike har anmält, två lån till SeaFrance på 99,8 miljoner euro och [40–70] miljoner euro, samt det undsättningsstöd som kommissionen godkände den 18 augusti 2010.

| (17) | Detta beslut omfattar varken förlängningen av likviditetsavtalet som SNCF beviljat SeaFrance (SA.31331 – 2011/NN) eller finansieringen av köpoptionen på fartyget SeaFrance Berlioz som SNCF beviljat SeaFrance (SA.31252 – 2010NN). Kommissionen hade dessutom inlett det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget för dessa två åtgärder den 22 juni 2011. |
| --- | --- |

(17)

Detta beslut omfattar varken förlängningen av likviditetsavtalet som SNCF beviljat SeaFrance (SA.31331 – 2011/NN) eller finansieringen av köpoptionen på fartyget SeaFrance Berlioz som SNCF beviljat SeaFrance (SA.31252 – 2010NN). Kommissionen hade dessutom inlett det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget för dessa två åtgärder den 22 juni 2011.

| (18) | Med hänsyn till den brådska som är kopplad till förfarandet för företagsrekonstruktion (handelsdomstolen i Paris ska fatta ett beslut den 25 oktober 2011) omfattar detta beslut endast omstruktureringsstödet, som enligt den ändrade omstruktureringsplanen består av en rekapitalisering och två lån, samt det undsättningsstöd som godkänts för en begränsad period. Granskningsförfarandet fortsätter dock för likviditetsavtalet (SA.31331 – 2011/NN) och finansieringen av Berlioz (SA.31252 – 2010/NN). |
| --- | --- |

(18)

Med hänsyn till den brådska som är kopplad till förfarandet för företagsrekonstruktion (handelsdomstolen i Paris ska fatta ett beslut den 25 oktober 2011) omfattar detta beslut endast omstruktureringsstödet, som enligt den ändrade omstruktureringsplanen består av en rekapitalisering och två lån, samt det undsättningsstöd som godkänts för en begränsad period. Granskningsförfarandet fortsätter dock för likviditetsavtalet (SA.31331 – 2011/NN) och finansieringen av Berlioz (SA.31252 – 2010/NN).

II.   BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN

| (19) | SeaFrance är ett aktiebolag enligt fransk rättsordning, som ägs till 100 procent av SNCF Participations SA, även det ett aktiebolag enligt fransk rättsordning, som förvaltar SNCF-koncernens innehav och i sin tur ägs till 100 procent av det industriella och affärsdrivande offentliga organet Société nationale des chemins de fer français (nedan kallat SNCF). |
| --- | --- |

(19)

SeaFrance är ett aktiebolag enligt fransk rättsordning, som ägs till 100 procent av SNCF Participations SA, även det ett aktiebolag enligt fransk rättsordning, som förvaltar SNCF-koncernens innehav och i sin tur ägs till 100 procent av det industriella och affärsdrivande offentliga organet Société nationale des chemins de fer français (nedan kallat SNCF).

| (20) | SeaFrance tillhandahåller sjötransporter (gods och passagerare) och trafikerar endast förbindelsen Dover-Calais. Företagets marknadsandelar på förbindelsen ser ut på följande sätt: | 2007 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| Passagerare (8) | 3 720 | 2 920 |
| Gods (9) | 770 550 | 550 884 |

(20)

SeaFrance tillhandahåller sjötransporter (gods och passagerare) och trafikerar endast förbindelsen Dover-Calais. Företagets marknadsandelar på förbindelsen ser ut på följande sätt:

2007

2010

Passagerare (8)

3 720

2 920

Gods (9)

770 550

550 884

| (21) | När den ursprungliga omstruktureringsplanen anmäldes i februari 2011 bestod SeaFrances flotta av följande fartyg:






  — | Tre kombifärjor (eller ”ro-pax”, av engelskans ”roll-on-roll-off-passenger-ship”) som kan transportera både passagerare och gods: Rodin, Molière och Berlioz. |
| --- | --- | --- |

(21)

När den ursprungliga omstruktureringsplanen anmäldes i februari 2011 bestod SeaFrances flotta av följande fartyg:

—

Tre kombifärjor (eller ”ro-pax”, av engelskans ”roll-on-roll-off-passenger-ship”) som kan transportera både passagerare och gods: Rodin, Molière och Berlioz.

| — | Ett fartyg som uteslutande används för godstransporter: Nord Pas-de-Calais. |
| --- | --- |

—

Ett fartyg som uteslutande används för godstransporter: Nord Pas-de-Calais.

| — | Två fartyg som var ur trafik i väntan på avyttring, Cézanne och Renoir (dessa fartyg avyttrades sedan i juli 2011). |
| --- | --- |

—

Två fartyg som var ur trafik i väntan på avyttring, Cézanne och Renoir (dessa fartyg avyttrades sedan i juli 2011).

| (22) | I december 2009 hade SeaFrance 1 550 fastanställda. |
| --- | --- |

(22)

I december 2009 hade SeaFrance 1 550 fastanställda.

| (23) | SeaFrance utför godstransporter (lastbilar) och passagerartransporter (fotgängare till och med slutet av 2008, bilar, husvagnar, motorcyklar och bussar) och tillhandahåller dessutom andra tjänster, såsom ombordförsäljning (10) och valutaväxling. |
| --- | --- |

(23)

SeaFrance utför godstransporter (lastbilar) och passagerartransporter (fotgängare till och med slutet av 2008, bilar, husvagnar, motorcyklar och bussar) och tillhandahåller dessutom andra tjänster, såsom ombordförsäljning (10) och valutaväxling.

III.   BESKRIVNING AV STÖDÅTGÄRDERNA

| (24) | Enligt omstruktureringsplanens ursprungliga lydelse när den anmäldes i februari 2011 (nedan kallad den ursprungliga omstruktureringsplanen) skulle omstruktureringsstödet bestå av ett kapitaltillskott på 223 miljoner euro till SeaFrance, som skulle tecknas av företagets enda aktieägare, SNCF Participations SA. |
| --- | --- |

(24)

Enligt omstruktureringsplanens ursprungliga lydelse när den anmäldes i februari 2011 (nedan kallad den ursprungliga omstruktureringsplanen) skulle omstruktureringsstödet bestå av ett kapitaltillskott på 223 miljoner euro till SeaFrance, som skulle tecknas av företagets enda aktieägare, SNCF Participations SA.

| (25) | Den ursprungliga omstruktureringsplanen byggde i huvudsak på följande:






  — | Fartygskapaciteten minskas från 6 till 4 fartyg. |
| --- | --- | --- |

(25)

Den ursprungliga omstruktureringsplanen byggde i huvudsak på följande:

—

Fartygskapaciteten minskas från 6 till 4 fartyg.

| — | Utbudet anpassas så att antalet årliga överfarter minskar med 29,4 procent jämfört med det ursprungliga utbudet. |
| --- | --- |

—

Utbudet anpassas så att antalet årliga överfarter minskar med 29,4 procent jämfört med det ursprungliga utbudet.

| — | Antalet anställda minskas med 725 heltidsekvivalenter, dvs. nästan hälften av antalet anställda i december 2009 för att personalkostnadernas andel av omsättningen ska vara 26 procent 2013. |
| --- | --- |

—

Antalet anställda minskas med 725 heltidsekvivalenter, dvs. nästan hälften av antalet anställda i december 2009 för att personalkostnadernas andel av omsättningen ska vara 26 procent 2013.

| (26) | Enligt planen skulle även åtgärder vidtas för att öka lönsamheten, som att öka ombordförsäljningen per passagerare, ändra restaurangutbudet, omdefiniera konceptet ”Croisière Bleu marine”, se över garageutrymmenas förvaltning, upphöra med trafiken för enskilda fotgängare (sedan slutet av 2008) och avveckla turer med endast en destinationsort. Dessutom skulle omstruktureringen kompletteras av minskade externa kostnader: en inköpsavdelning skulle inrättas för att rationalisera inköpsrutinerna och den interna kontrollen skulle förbättras (sjösättning av ett projekt med datorstödd underhållsförvaltning, centraliserad lagerkontroll på land och ombord, systematisk upphandling för att tilldela europeiska varv kontrakt som avser tekniskt stopp för fartygen, minskade reklamkostnader). |
| --- | --- |

(26)

Enligt planen skulle även åtgärder vidtas för att öka lönsamheten, som att öka ombordförsäljningen per passagerare, ändra restaurangutbudet, omdefiniera konceptet ”Croisière Bleu marine”, se över garageutrymmenas förvaltning, upphöra med trafiken för enskilda fotgängare (sedan slutet av 2008) och avveckla turer med endast en destinationsort. Dessutom skulle omstruktureringen kompletteras av minskade externa kostnader: en inköpsavdelning skulle inrättas för att rationalisera inköpsrutinerna och den interna kontrollen skulle förbättras (sjösättning av ett projekt med datorstödd underhållsförvaltning, centraliserad lagerkontroll på land och ombord, systematisk upphandling för att tilldela europeiska varv kontrakt som avser tekniskt stopp för fartygen, minskade reklamkostnader).

| (27) | Enligt den omstruktureringsplan som anmäldes den 12 september 2011 skulle kapitaltillskottet till SeaFrance, som skulle tecknas av SNCF, endast uppgå till 166,3 miljoner euro. |
| --- | --- |

(27)

Enligt den omstruktureringsplan som anmäldes den 12 september 2011 skulle kapitaltillskottet till SeaFrance, som skulle tecknas av SNCF, endast uppgå till 166,3 miljoner euro.

| (28) | Detta kapitaltillskott skulle kompletteras av två lån på 99,8 miljoner euro respektive [40–70] miljoner euro. Det första lånet skulle finansiera själva omstruktureringen av SeaFrance och det andra skulle ersätta det befintliga lånet på fartyget Molière för att möjliggöra ett förtida utnyttjande av köpoptionen på detta fartyg (i början av år [...] i stället för slutet av år [...]). Genom ett förtida utnyttjande av köpoptionen skulle SeaFrance i slutet av år [...] kunna förvärva full äganderätt för ett fartyg värderat till [...] miljoner euro. |
| --- | --- |

(28)

Detta kapitaltillskott skulle kompletteras av två lån på 99,8 miljoner euro respektive [40–70] miljoner euro. Det första lånet skulle finansiera själva omstruktureringen av SeaFrance och det andra skulle ersätta det befintliga lånet på fartyget Molière för att möjliggöra ett förtida utnyttjande av köpoptionen på detta fartyg (i början av år [...] i stället för slutet av år [...]). Genom ett förtida utnyttjande av köpoptionen skulle SeaFrance i slutet av år [...] kunna förvärva full äganderätt för ett fartyg värderat till [...] miljoner euro.

| (29) | Dessa två lån skulle ges till 6,05 procents ränta, med en löptid på 12 år och rak amortering. |
| --- | --- |

(29)

Dessa två lån skulle ges till 6,05 procents ränta, med en löptid på 12 år och rak amortering.

| (30) | De franska myndigheterna motiverade en ränta på 6,05 procent med följande:






  1) | Meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (11) (nedan kallat meddelandet om referensräntor) har tillämpats med hänsyn till högt ställda säkerheter för kreditvärdighetskategorin CCC, dvs. en marginal på 400 räntepunkter. |
| --- | --- | --- |

(30)

De franska myndigheterna motiverade en ränta på 6,05 procent med följande:

1)

Meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (11) (nedan kallat meddelandet om referensräntor) har tillämpats med hänsyn till högt ställda säkerheter för kreditvärdighetskategorin CCC, dvs. en marginal på 400 räntepunkter.

| 2) | En så kallat klassisk metod (12) har tillämpats av SNCF på deras begäran, vilket ledde till en ränta mellan [6,00–6,15] och [6,00–6,15] procent (13) baserat på följande:






  — | Referensräntan Euribor 12 månader (som den 1 augusti 2011 uppgick till 2,18 procent). |
| --- | --- | --- |

2)

En så kallat klassisk metod (12) har tillämpats av SNCF på deras begäran, vilket ledde till en ränta mellan [6,00–6,15] och [6,00–6,15] procent (13) baserat på följande:

—

Referensräntan Euribor 12 månader (som den 1 augusti 2011 uppgick till 2,18 procent).

| — | Kreditbetyget BB- som SNCF gett SeaFrance baserat på ekonomiska prognoser för perioden 2011–2019. Prognoserna innehåller sex nyckeltal som avser hävstång (”leverage”) (14), skuldsättning (”gearing”) (15), soliditet (”equity ratio”) (16), räntetäckning (”interest coverage”) (17), likviditet (”liquidity”) (18) och lönsamhet (”profitability”) (19), som betygsatts mellan [0–5/20] och [15–20/20]. |
| --- | --- |

—

Kreditbetyget BB- som SNCF gett SeaFrance baserat på ekonomiska prognoser för perioden 2011–2019. Prognoserna innehåller sex nyckeltal som avser hävstång (”leverage”) (14), skuldsättning (”gearing”) (15), soliditet (”equity ratio”) (16), räntetäckning (”interest coverage”) (17), likviditet (”liquidity”) (18) och lönsamhet (”profitability”) (19), som betygsatts mellan [0–5/20] och [15–20/20].

| — | Marginalen (i detta fall [0–5] procent) som beräknats utifrån en kombination av kreditbetyget BB- och en förlustandel vid fallissemang (eller ”Loss Given Default”) på mellan [30–40] och [40–50] procent. |
| --- | --- |

—

Marginalen (i detta fall [0–5] procent) som beräknats utifrån en kombination av kreditbetyget BB- och en förlustandel vid fallissemang (eller ”Loss Given Default”) på mellan [30–40] och [40–50] procent.

| (31) | Förutom de åtgärder som redan anmälts i den ursprungliga omstruktureringsplanen och de två lån som nämns ovan har andra åtgärder föreslagits i omstruktureringsplanen från den 12 september 2011, nämligen följande:






  — | Avyttring av ytterligare ett fartyg, fraktfartyget Nord Pas-de-Calais, utöver de två fartygen Cézanne och Renoir som i juli 2011 avyttrades enligt den ursprungliga omstruktureringsplanen. |
| --- | --- | --- |

(31)

Förutom de åtgärder som redan anmälts i den ursprungliga omstruktureringsplanen och de två lån som nämns ovan har andra åtgärder föreslagits i omstruktureringsplanen från den 12 september 2011, nämligen följande:

—

Avyttring av ytterligare ett fartyg, fraktfartyget Nord Pas-de-Calais, utöver de två fartygen Cézanne och Renoir som i juli 2011 avyttrades enligt den ursprungliga omstruktureringsplanen.

| — | Uppsägning av totalt 922 anställda (av de 1 550 anställda i december 2009, dvs. en minskning med 60 procent), vilket gör att de totala lönekostnadernas andel av omsättningen går ned till [20–25] procent 2013 och [20–25] procent 2019. |
| --- | --- |

—

Uppsägning av totalt 922 anställda (av de 1 550 anställda i december 2009, dvs. en minskning med 60 procent), vilket gör att de totala lönekostnadernas andel av omsättningen går ned till [20–25] procent 2013 och [20–25] procent 2019.

| — | Minskning av antalet årliga överfarter med 5 830 överfarter (dvs. ytterligare 2 352 överfarter dras in jämfört med den ursprungliga omstruktureringsplanen), vilket innebär en minskning på 37,6 procent jämfört med utbudet 2007. |
| --- | --- |

—

Minskning av antalet årliga överfarter med 5 830 överfarter (dvs. ytterligare 2 352 överfarter dras in jämfört med den ursprungliga omstruktureringsplanen), vilket innebär en minskning på 37,6 procent jämfört med utbudet 2007.

| — | Besparingar på [1–5] miljoner euro (SeaFrances två kontor i Calais och Paris avvecklas, call centers i Belgien och Tyskland avvecklas, marknadsföringskostnaderna minskas, alla tjänster flyttas till Calais i slutet av 2013, kvalitetscertifikatet slopas för fraktfartyget Nord Pas-de-Calais och automatisk boardingkontroll införs). |
| --- | --- |

—

Besparingar på [1–5] miljoner euro (SeaFrances två kontor i Calais och Paris avvecklas, call centers i Belgien och Tyskland avvecklas, marknadsföringskostnaderna minskas, alla tjänster flyttas till Calais i slutet av 2013, kvalitetscertifikatet slopas för fraktfartyget Nord Pas-de-Calais och automatisk boardingkontroll införs).

| (32) | Omstruktureringsperioden sträcker sig över fem år i den ändrade omstruktureringsplanen, dvs. 2011–2015, medan den enligt den ursprungliga omstruktureringsplanen skulle ha pågått ända till 2019. |
| --- | --- |

(32)

Omstruktureringsperioden sträcker sig över fem år i den ändrade omstruktureringsplanen, dvs. 2011–2015, medan den enligt den ursprungliga omstruktureringsplanen skulle ha pågått ända till 2019.

| (33) | Enligt den ändrade omstruktureringsplanen ska följande villkor gälla för de två lån som SNCF beviljat:






  — | Lånen har beviljats till en fast ränta på 8,55 procent (20). Frankrike har motiverat räntan med hänvisning till meddelandet om referensräntor, med hänsyn till normalt ställda säkerheter för kreditvärdighetskategorin CCC. Följaktligen har marginalen fastställts till 650 räntepunkter. |
| --- | --- | --- |

(33)

Enligt den ändrade omstruktureringsplanen ska följande villkor gälla för de två lån som SNCF beviljat:

—

Lånen har beviljats till en fast ränta på 8,55 procent (20). Frankrike har motiverat räntan med hänvisning till meddelandet om referensräntor, med hänsyn till normalt ställda säkerheter för kreditvärdighetskategorin CCC. Följaktligen har marginalen fastställts till 650 räntepunkter.

| — | Lånens löptid ligger på 12 år. Lånet på 99,7 miljoner euro kan delas upp på fyra utbetalningar (21) och lånet på [40–70] miljoner euro betalas endast ut en gång. |
| --- | --- |

—

Lånens löptid ligger på 12 år. Lånet på 99,7 miljoner euro kan delas upp på fyra utbetalningar (21) och lånet på [40–70] miljoner euro betalas endast ut en gång.

| — | Varje låneutbetalning ska betalas tillbaka genom annuiteter till dess att fullständig återbetalning har skett i slutet av 2023. |
| --- | --- |

—

Varje låneutbetalning ska betalas tillbaka genom annuiteter till dess att fullständig återbetalning har skett i slutet av 2023.

De övriga föreslagna åtgärderna i omstruktureringsplanen från den 12 september 2011 (se skäl 31) är desamma som i den ändrade omstruktureringsplanen.

| (34) | Budgeterade finansieringsbehov för att genomföra den ändrade omstruktureringsplanen:






  — | Återbetalning av den kredit som SNCF beviljat SeaFrance ([40–70] miljoner euro). |
| --- | --- | --- |

(34)

Budgeterade finansieringsbehov för att genomföra den ändrade omstruktureringsplanen:

—

Återbetalning av den kredit som SNCF beviljat SeaFrance ([40–70] miljoner euro).

| — | Återbetalning av det likviditetsavtal som ingåtts mellan SNCF och SeaFrance ([40–70] miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Återbetalning av det likviditetsavtal som ingåtts mellan SNCF och SeaFrance ([40–70] miljoner euro).

| — | Framtida kassaflöden i den löpande verksamheten till och med 2017, utöver anställningsskyddsplanen (”plan de sauvegarde de l’emploi”), investeringar och befintliga lån ([...] miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Framtida kassaflöden i den löpande verksamheten till och med 2017, utöver anställningsskyddsplanen (”plan de sauvegarde de l’emploi”), investeringar och befintliga lån ([...] miljoner euro).

| — | Täckning av kostnaderna för anställningsskyddsplanen ([...] miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Täckning av kostnaderna för anställningsskyddsplanen ([...] miljoner euro).

| — | Betalningar som avser lån, däribland lånen på Rodin, Berlioz och Molière ([...] miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Betalningar som avser lån, däribland lånen på Rodin, Berlioz och Molière ([...] miljoner euro).

| — | Betalningar som avser investeringar, framför allt i skrubberanläggningar ([...] miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Betalningar som avser investeringar, framför allt i skrubberanläggningar ([...] miljoner euro).

| — | Behov av rörelsekapital eller behov kopplade till verksamhetsrisker under året ([...] miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Behov av rörelsekapital eller behov kopplade till verksamhetsrisker under året ([...] miljoner euro).

| (35) | De budgeterade finansieringsbehoven för att genomföra den ändrade omstruktureringsplanen uppgår till totalt [...] miljoner euro (exklusive försäljningsintäkter):













  (miljoner euro) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Totalt |
| Återbetalning kortfristiga lån | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Framtida kassaflöden i den löpande verksamheten (fr.o.m. december 2011) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Anställningsskyddsplan | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Betalningar som avser lån | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Betalningar som avser investeringar | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Behov av rörelsekapital under året | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Totalt finansieringsbehov | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(35)

De budgeterade finansieringsbehoven för att genomföra den ändrade omstruktureringsplanen uppgår till totalt [...] miljoner euro (exklusive försäljningsintäkter):

(miljoner euro)

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Totalt

Återbetalning kortfristiga lån

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Framtida kassaflöden i den löpande verksamheten (fr.o.m. december 2011)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Anställningsskyddsplan

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Betalningar som avser lån

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Betalningar som avser investeringar

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Behov av rörelsekapital under året

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Totalt finansieringsbehov

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

IV.   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (36) | Kommissionen drog slutsatsen att den anmälda åtgärden utgjorde ett stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och inledde en grundlig undersökning till följd av sina tvivel vad gäller företagets utsikter till en långfristig lönsamhet inom ramen för omstruktureringsplanen och nivån på det egna bidraget. Kommissionen hyste dessutom tvivel om huruvida de föreslagna åtgärderna var tillräckliga för att begränsa stödets snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen drog slutsatsen att den anmälda åtgärden utgjorde ett stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och inledde en grundlig undersökning till följd av sina tvivel vad gäller företagets utsikter till en långfristig lönsamhet inom ramen för omstruktureringsplanen och nivån på det egna bidraget. Kommissionen hyste dessutom tvivel om huruvida de föreslagna åtgärderna var tillräckliga för att begränsa stödets snedvridning av konkurrensen.

V.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

5.1   Synpunkter från berörda parter som talar emot omstruktureringsstödet

5.1.1   Klagomål och synpunkter från P&O

| (37) | P&O lämnade den 29 juli 2011 synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande, vilka kompletterar P&O:s klagomål. |
| --- | --- |

(37)

P&O lämnade den 29 juli 2011 synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande, vilka kompletterar P&O:s klagomål.

| (38) | De argument som framfördes i P&O:s klagomål och synpunkter är följande: |
| --- | --- |

(38)

De argument som framfördes i P&O:s klagomål och synpunkter är följande:

5.1.1.1   Angående SeaFrances svårigheter

| (39) | Enligt P&O ska SeaFrances andel på den berörda marknaden (22) ha gått ned från 21 procent 2006 till 17 procent 2010, och företagets beläggningsgrad ska ha gått ned från 63 procent 2008 till 56 procent respektive 58 procent 2009 och 2010, dvs. en nivå som är ekonomiskt olönsam. |
| --- | --- |

(39)

Enligt P&O ska SeaFrances andel på den berörda marknaden (22) ha gått ned från 21 procent 2006 till 17 procent 2010, och företagets beläggningsgrad ska ha gått ned från 63 procent 2008 till 56 procent respektive 58 procent 2009 och 2010, dvs. en nivå som är ekonomiskt olönsam.

| (40) | P&O hävdar att SeaFrances förluster är mycket större än vinsterna sedan många år tillbaka (förluster på 120 miljoner euro netto under perioden), vilket betyder att det kommer att dröja mycket länge innan SeaFrance skulle kunna ge sina aktieägare/investerare någon avkastning.




















  År | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SeaFrances vinster/förluster (23) | –16,8 | –1,7 | –2,8 | 2,6 | –3,5 | 3,4 | 14,8 | –2,4 | –3,0 | –19,0 | 7,9 | 7,27 | –13,6 | –57,7 | –36,0 |
| Källa: P&O:s synpunkter. |

(40)

P&O hävdar att SeaFrances förluster är mycket större än vinsterna sedan många år tillbaka (förluster på 120 miljoner euro netto under perioden), vilket betyder att det kommer att dröja mycket länge innan SeaFrance skulle kunna ge sina aktieägare/investerare någon avkastning.

År

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

SeaFrances vinster/förluster (23)

–16,8

–1,7

–2,8

2,6

–3,5

3,4

14,8

–2,4

–3,0

–19,0

7,9

7,27

–13,6

–57,7

–36,0

Källa: P&O:s synpunkter.

| (41) | Eftersom merparten av SeaFrances bilfärjor är ”ro-pax” (kombifärjor som kan transportera både passagerare och gods) och passagerarverksamheten är mycket säsongsbunden, är det viktigt att SeaFrance inte stöter bort sina godskunder, som måste vara säkra på att tjänsterna tillhandahålls löpande året om och på ett tillförlitligt sätt. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom merparten av SeaFrances bilfärjor är ”ro-pax” (kombifärjor som kan transportera både passagerare och gods) och passagerarverksamheten är mycket säsongsbunden, är det viktigt att SeaFrance inte stöter bort sina godskunder, som måste vara säkra på att tjänsterna tillhandahålls löpande året om och på ett tillförlitligt sätt.

| (42) | Men när det gäller godsverksamheten ska enligt P&O värdet på SeaFrances goodwill och företagets marknadsandel ha minskat betydligt och företagets rykte på marknaden ha försämrats avsevärt, bland annat till följd av ofta förekommande avbrott i trafiken (strejk m.m.), marknadens kännedom om SeaFrances svårigheter och uppläggningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais (enligt P&O är det dyrt att underhålla ett upplagt fartyg, företaget uppger bland annat att en uppläggning av fartygen Cézanne och Renoir i Dunkerques hamn skulle kosta minst 1,09 miljoner euro, eller till och med 2,4 miljoner euro). |
| --- | --- |

(42)

Men när det gäller godsverksamheten ska enligt P&O värdet på SeaFrances goodwill och företagets marknadsandel ha minskat betydligt och företagets rykte på marknaden ha försämrats avsevärt, bland annat till följd av ofta förekommande avbrott i trafiken (strejk m.m.), marknadens kännedom om SeaFrances svårigheter och uppläggningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais (enligt P&O är det dyrt att underhålla ett upplagt fartyg, företaget uppger bland annat att en uppläggning av fartygen Cézanne och Renoir i Dunkerques hamn skulle kosta minst 1,09 miljoner euro, eller till och med 2,4 miljoner euro).

5.1.1.2   Angående stödets förenlighet

| (43) | P&O tillhandahåller sifferuppgifter som ska visa att det råder en långsiktig strukturell överkapacitet på den berörda marknaden. I punkt 8 i meddelandet från kommissionen med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (24) (nedan kallat riktlinjerna) står följande: ”Det vore [...] inte motiverat att på konstgjord väg hålla liv i ett företag som verkar inom en sektor med långsiktig strukturell överkapacitet eller som endast kan överleva som ett resultat av upprepade utbetalningar av statligt stöd.” |
| --- | --- |

(43)

P&O tillhandahåller sifferuppgifter som ska visa att det råder en långsiktig strukturell överkapacitet på den berörda marknaden. I punkt 8 i meddelandet från kommissionen med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (24) (nedan kallat riktlinjerna) står följande: ”Det vore [...] inte motiverat att på konstgjord väg hålla liv i ett företag som verkar inom en sektor med långsiktig strukturell överkapacitet eller som endast kan överleva som ett resultat av upprepade utbetalningar av statligt stöd.”

5.1.1.3   Angående orsakerna till SeaFrances svårigheter

| (44) | Orsakerna till SeaFrances svårigheter lär vara följande:






  — | För mycket personal, för höga löner, fartyg som inte är marknadsanpassade. |
| --- | --- | --- |

(44)

Orsakerna till SeaFrances svårigheter lär vara följande:

—

För mycket personal, för höga löner, fartyg som inte är marknadsanpassade.

| — | Ledningen lär inte vara tillräckligt oberoende från staten och de sociala myndigheterna för att i egentlig mening driva företaget med hänsyn till marknaden. |
| --- | --- |

—

Ledningen lär inte vara tillräckligt oberoende från staten och de sociala myndigheterna för att i egentlig mening driva företaget med hänsyn till marknaden.

| — | En oförmåga att anpassa sig till tre nya utmaningar på marknaden: ökande bränslepriser, vikande marknad och konkurrens från Eurotunnel. |
| --- | --- |

—

En oförmåga att anpassa sig till tre nya utmaningar på marknaden: ökande bränslepriser, vikande marknad och konkurrens från Eurotunnel.

| (45) | Slutligen är det enligt P&O uppenbart att SeaFrance, som har varit till salu under mer än tre år, inte har hittat någon köpare. |
| --- | --- |

(45)

Slutligen är det enligt P&O uppenbart att SeaFrance, som har varit till salu under mer än tre år, inte har hittat någon köpare.

5.1.1.4   Angående svårigheten att återställa en långfristig lönsamhet

| (46) | För att förklara SeaFrances svårighet att återställa en långfristig lönsamhet tar P&O upp i princip samma argument som tidigare framförts, särskilt om SeaFrances marknadsandelar, dess beläggningsgrad och att det är ett företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(46)

För att förklara SeaFrances svårighet att återställa en långfristig lönsamhet tar P&O upp i princip samma argument som tidigare framförts, särskilt om SeaFrances marknadsandelar, dess beläggningsgrad och att det är ett företag i svårigheter.

5.1.1.5   Angående de otillräckliga interna omstruktureringsåtgärderna

| (47) | Den enda kraftfulla åtgärd som SeaFrance föreslagit i den ursprungliga omstruktureringsplanen är personalminskningen, men lönerna är fortfarande för höga (lönekostnaderna uppgår till 26 procent av omsättningen, jämfört med 15 procent hos P&O). Även om personalstyrkan skulle minskas med ytterligare 200 personer skulle andelen vara cirka 22 procent. |
| --- | --- |

(47)

Den enda kraftfulla åtgärd som SeaFrance föreslagit i den ursprungliga omstruktureringsplanen är personalminskningen, men lönerna är fortfarande för höga (lönekostnaderna uppgår till 26 procent av omsättningen, jämfört med 15 procent hos P&O). Även om personalstyrkan skulle minskas med ytterligare 200 personer skulle andelen vara cirka 22 procent.

| (48) | Uppläggningen av fartygen Manet, Cézanne och Renoir lär ingalunda ha förbättrat resultaten (förluster) för 2008, 2009 och 2010 och den planerade uppläggningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais lär inte heller förbättra SeaFrances ställning i någon betydande utsträckning, bland annat till följd av kostnaderna för fartygsuppläggning (1,8 miljoner euro per år). |
| --- | --- |

(48)

Uppläggningen av fartygen Manet, Cézanne och Renoir lär ingalunda ha förbättrat resultaten (förluster) för 2008, 2009 och 2010 och den planerade uppläggningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais lär inte heller förbättra SeaFrances ställning i någon betydande utsträckning, bland annat till följd av kostnaderna för fartygsuppläggning (1,8 miljoner euro per år).

| (49) | Minskningen av antalet överfarter som SeaFrance gör gällande lär vara missvisande eftersom de endast minskas med 10 procent och är en följd av att flottan byts ut (fartygen Cézanne och Renoir ersätts av fartyget Molière, som är större). Uppläggningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais skulle endast minska kapaciteten med ytterligare 7 procent. |
| --- | --- |

(49)

Minskningen av antalet överfarter som SeaFrance gör gällande lär vara missvisande eftersom de endast minskas med 10 procent och är en följd av att flottan byts ut (fartygen Cézanne och Renoir ersätts av fartyget Molière, som är större). Uppläggningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais skulle endast minska kapaciteten med ytterligare 7 procent.

| (50) | Förslagen att förbättra ombordförsäljningen, restaurangerna, underleverantörerna och begränsa reklamutgifterna hör till normal affärspraxis, och är sådant som även SeaFrances konkurrenter gör. |
| --- | --- |

(50)

Förslagen att förbättra ombordförsäljningen, restaurangerna, underleverantörerna och begränsa reklamutgifterna hör till normal affärspraxis, och är sådant som även SeaFrances konkurrenter gör.

| (51) | Ingen av de förslagna åtgärderna avser de tre nya utmaningarna på marknaden (konjunkturnedgången, bränslepriset, konkurrensen från Eurotunnel) eller valutafluktuationerna. |
| --- | --- |

(51)

Ingen av de förslagna åtgärderna avser de tre nya utmaningarna på marknaden (konjunkturnedgången, bränslepriset, konkurrensen från Eurotunnel) eller valutafluktuationerna.

5.1.1.6   Angående de marknadsprognoser som SeaFrance använder sig av

| (52) | P&O påpekar att SeaFrance i sin omstruktureringsplan räknar med en anmärkningsvärt stor ökning av beläggningsgraden (från 58 procent till 80 procent) baserat på en snabbt ökande efterfrågan och/eller en betydande ökning av företagets marknadsandel. |
| --- | --- |

(52)

P&O påpekar att SeaFrance i sin omstruktureringsplan räknar med en anmärkningsvärt stor ökning av beläggningsgraden (från 58 procent till 80 procent) baserat på en snabbt ökande efterfrågan och/eller en betydande ökning av företagets marknadsandel.

| (53) | Men SeaFrances prognoser stämmer varken överens med P&O:s prognoser eller med hur SeaFrances marknadsandel har utvecklats historiskt (från 21 procent 2006 till 17 procent 2010). Kvaliteten på utbudet till godskunderna lär bli lidande av uppläggningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais, och en del av kunderna kan komma att vända sig till Eurotunnel under sina toppar, när SeaFrance inte skulle ha tillräcklig kapacitet. |
| --- | --- |

(53)

Men SeaFrances prognoser stämmer varken överens med P&O:s prognoser eller med hur SeaFrances marknadsandel har utvecklats historiskt (från 21 procent 2006 till 17 procent 2010). Kvaliteten på utbudet till godskunderna lär bli lidande av uppläggningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais, och en del av kunderna kan komma att vända sig till Eurotunnel under sina toppar, när SeaFrance inte skulle ha tillräcklig kapacitet.

| (54) | Att stödåtgärderna inte ger några effekter förrän 2016 och inte kan garantera en långfristig lönsamhet för företaget förrän efter 2019 går stick i stäv med riktlinjerna, enligt vilka omstruktureringsplanen ska ha en ”så kort varaktighet som möjligt” och ”göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid”. SeaFrances ställning förbättras inte nämnvärt av att fraktfartyget Nord Pas-de-Calais tas ur trafik och att ytterligare tjänster dras in: detta skulle medföra besparingar på 6 miljoner euro i lönekostnader och 7 miljoner euro i fartygskostnader (dvs. totalt 13 miljoner euro). P&O beräknar att SeaFrance ändå skulle förlora 50 000 godsenheter, dvs. godsinkomster på 5–6 miljoner euro, och att uppläggningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais skulle kosta 1,8 miljoner euro per år i brist på köpare. |
| --- | --- |

(54)

Att stödåtgärderna inte ger några effekter förrän 2016 och inte kan garantera en långfristig lönsamhet för företaget förrän efter 2019 går stick i stäv med riktlinjerna, enligt vilka omstruktureringsplanen ska ha en ”så kort varaktighet som möjligt” och ”göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid”. SeaFrances ställning förbättras inte nämnvärt av att fraktfartyget Nord Pas-de-Calais tas ur trafik och att ytterligare tjänster dras in: detta skulle medföra besparingar på 6 miljoner euro i lönekostnader och 7 miljoner euro i fartygskostnader (dvs. totalt 13 miljoner euro). P&O beräknar att SeaFrance ändå skulle förlora 50 000 godsenheter, dvs. godsinkomster på 5–6 miljoner euro, och att uppläggningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais skulle kosta 1,8 miljoner euro per år i brist på köpare.

5.1.1.7   Angående de kompenserande åtgärderna

| (55) | De kompenserande åtgärderna ska vidtas utöver de åtgärder som syftar till att återställa lönsamheten och alltså särskilja sig från dem. Men enligt de franska myndigheterna och beslutet om inledande är alla åtgärder som påstås vara kompenserande nödvändiga för att återställa företagets lönsamhet. Enligt P&O finns det alltså inga kompenserande åtgärder. |
| --- | --- |

(55)

De kompenserande åtgärderna ska vidtas utöver de åtgärder som syftar till att återställa lönsamheten och alltså särskilja sig från dem. Men enligt de franska myndigheterna och beslutet om inledande är alla åtgärder som påstås vara kompenserande nödvändiga för att återställa företagets lönsamhet. Enligt P&O finns det alltså inga kompenserande åtgärder.

5.1.1.8   Angående det egna bidraget

| (56) | Att ta fartyget Manet ur trafik 2008 och sedan göra detsamma med fartygen Cézanne och Renoir kan enligt P&O inte räknas som ett bidrag, eftersom det skedde långt innan omstruktureringen anmäldes och fartygens värde är minimalt i förhållande till det totala statliga stödet, som enligt P&O uppgår till 400 miljoner euro. De franska myndigheterna skulle inte ha föreslagit att försäljningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais skulle räknas som ett eget bidrag, och fartygets värde, som beräknas ligga på 12 miljoner euro, skulle vara försumbart i förhållande till det totala statliga stödet. |
| --- | --- |

(56)

Att ta fartyget Manet ur trafik 2008 och sedan göra detsamma med fartygen Cézanne och Renoir kan enligt P&O inte räknas som ett bidrag, eftersom det skedde långt innan omstruktureringen anmäldes och fartygens värde är minimalt i förhållande till det totala statliga stödet, som enligt P&O uppgår till 400 miljoner euro. De franska myndigheterna skulle inte ha föreslagit att försäljningen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais skulle räknas som ett eget bidrag, och fartygets värde, som beräknas ligga på 12 miljoner euro, skulle vara försumbart i förhållande till det totala statliga stödet.

| (57) | P&O föreslår att det egna bidraget ska bestå av en försäljning och återleasning (”sale and lease-back”) av SeaFrances fartyg. |
| --- | --- |

(57)

P&O föreslår att det egna bidraget ska bestå av en försäljning och återleasning (”sale and lease-back”) av SeaFrances fartyg.

5.1.1.9   Angående villkoren för stödets beviljande

| (58) | P&O föreslår att SeaFrance ska avhjälpa de påtalade bristerna och problemen samt att följande villkor ska gälla för omstruktureringen:






  — | Försäljning och återleasning av de kombifärjor som SeaFrance står som ensam ägare till. |
| --- | --- | --- |

(58)

P&O föreslår att SeaFrance ska avhjälpa de påtalade bristerna och problemen samt att följande villkor ska gälla för omstruktureringen:

—

Försäljning och återleasning av de kombifärjor som SeaFrance står som ensam ägare till.

| — | Insyn när det gäller kostnader som avser SeaFrances huvudsakliga tillgångar (särskilt fartygsleasingen). |
| --- | --- |

—

Insyn när det gäller kostnader som avser SeaFrances huvudsakliga tillgångar (särskilt fartygsleasingen).

| — | Åtaganden som ska gälla under omstruktureringsperioden:






  — | SeaFrance ska inte sälja till förlust. |
| --- | --- | --- |

—

Åtaganden som ska gälla under omstruktureringsperioden:

—

SeaFrance ska inte sälja till förlust.

| — | SeaFrance ska inte utöka flottan (utöver de tre befintliga kombifärjorna). |
| --- | --- |

—

SeaFrance ska inte utöka flottan (utöver de tre befintliga kombifärjorna).

| — | SeaFrance ska begränsa kombifärjornas kapacitet och överfartsfrekvens. |
| --- | --- |

—

SeaFrance ska begränsa kombifärjornas kapacitet och överfartsfrekvens.

| — | Frankrike/SNCF ska inte bevilja ytterligare stöd. |
| --- | --- |

—

Frankrike/SNCF ska inte bevilja ytterligare stöd.

| — | Frankrike/SNCF ska upprätta en rapport som på ett kontrollerbart sätt visar att SeaFrance följer omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

—

Frankrike/SNCF ska upprätta en rapport som på ett kontrollerbart sätt visar att SeaFrance följer omstruktureringsplanen.

| (59) | Slutligen begärde P&O att kommissionen inte ska godkänna omstruktureringsstödet. |
| --- | --- |

(59)

Slutligen begärde P&O att kommissionen inte ska godkänna omstruktureringsstödet.

5.1.2   Synpunkter från Eurotunnel

| (60) | Den 29 juli 2011 lämnade koncernen Eurotunnel SA (nedan kallad Eurotunnel) sina synpunkter på beslutet om inledande till kommissionen. |
| --- | --- |

(60)

Den 29 juli 2011 lämnade koncernen Eurotunnel SA (nedan kallad Eurotunnel) sina synpunkter på beslutet om inledande till kommissionen.

| (61) | Eurotunnel är skeptiskt till att det går att öka beläggningsgraden i den omfattning som SeaFrance räknar med, eftersom företaget anser att det sedan många år tillbaka råder överkapacitet på Engelska kanalen. Kanaltunnelns kapacitet utnyttjas bara till 57 procent och färjebolagen har investerat i fartyg med mycket hög kapacitet och därmed ökat utbudet där det redan rådde överkapacitet. Dessutom anser Eurotunnel att en minskning av SeaFrances flotta från 6 till 4 fartyg inte är tillräcklig för att återställa balansen på marknaden för trafik över Engelska kanalen. SeaFrance hade för övrigt endast två fartyg i drift i januari och februari 2011 utan att den totala trafiken minskade. En beläggningsgrad på 80 procent för perioden 2011–2019 är således orealistisk. Enligt Eurotunnels beräkningar skulle SeaFrance behöva öka sin trafik med 25 procent. Enligt artiklar i pressen har SeaFrance varit tvunget att sänka priserna för att få tillbaka trafiken (25). Mot denna bakgrund hävdar Eurotunnel att SeaFrance sedan länge för ett priskrig. |
| --- | --- |

(61)

Eurotunnel är skeptiskt till att det går att öka beläggningsgraden i den omfattning som SeaFrance räknar med, eftersom företaget anser att det sedan många år tillbaka råder överkapacitet på Engelska kanalen. Kanaltunnelns kapacitet utnyttjas bara till 57 procent och färjebolagen har investerat i fartyg med mycket hög kapacitet och därmed ökat utbudet där det redan rådde överkapacitet. Dessutom anser Eurotunnel att en minskning av SeaFrances flotta från 6 till 4 fartyg inte är tillräcklig för att återställa balansen på marknaden för trafik över Engelska kanalen. SeaFrance hade för övrigt endast två fartyg i drift i januari och februari 2011 utan att den totala trafiken minskade. En beläggningsgrad på 80 procent för perioden 2011–2019 är således orealistisk. Enligt Eurotunnels beräkningar skulle SeaFrance behöva öka sin trafik med 25 procent. Enligt artiklar i pressen har SeaFrance varit tvunget att sänka priserna för att få tillbaka trafiken (25). Mot denna bakgrund hävdar Eurotunnel att SeaFrance sedan länge för ett priskrig.

| (62) | Slutligen anser Eurotunnel att beläggningsgraden för kombifärjor inte kan jämföras med beläggningsgraden för godståg genom kanaltunneln, eftersom de senare inte blandar gods- och passagerartrafik och dessutom i realtid kan anpassa trafiken till efterfrågan. |
| --- | --- |

(62)

Slutligen anser Eurotunnel att beläggningsgraden för kombifärjor inte kan jämföras med beläggningsgraden för godståg genom kanaltunneln, eftersom de senare inte blandar gods- och passagerartrafik och dessutom i realtid kan anpassa trafiken till efterfrågan.

| (63) | När det gäller bränsletillägget hävdar Eurotunnel att SeaFrance endast fakturerar sina kunder för en del av detta, nämligen 8,11 euro per överfart. Detta kan jämföras med konkurrenternas 11,62 euro (P&O) respektive 14,73 euro (DFDS). SeaFrances vinstbortfall torde ligga på 1,2 miljoner euro sedan början av 2011. |
| --- | --- |

(63)

När det gäller bränsletillägget hävdar Eurotunnel att SeaFrance endast fakturerar sina kunder för en del av detta, nämligen 8,11 euro per överfart. Detta kan jämföras med konkurrenternas 11,62 euro (P&O) respektive 14,73 euro (DFDS). SeaFrances vinstbortfall torde ligga på 1,2 miljoner euro sedan början av 2011.

| (64) | När det gäller personalminskningen på nästan 50 procent är den enligt Eurotunnel att relativisera, eftersom en del av de anställda har kunnat omplaceras inom SNCF-koncernen och minskningen i slutändan därför endast har en begränsad effekt på antalet arbetstillfällen i regionen. |
| --- | --- |

(64)

När det gäller personalminskningen på nästan 50 procent är den enligt Eurotunnel att relativisera, eftersom en del av de anställda har kunnat omplaceras inom SNCF-koncernen och minskningen i slutändan därför endast har en begränsad effekt på antalet arbetstillfällen i regionen.

| (65) | Slutligen drar Eurotunnel slutsatsen att omstruktureringsplanen är otillräcklig och inte heller motsvarar de anmälda investeringarna. |
| --- | --- |

(65)

Slutligen drar Eurotunnel slutsatsen att omstruktureringsplanen är otillräcklig och inte heller motsvarar de anmälda investeringarna.

5.1.3   Synpunkter från DFDS

| (66) | Genom en skrivelse av den 29 juli 2011 lämnade DFDS sina synpunkter till kommissionen. |
| --- | --- |

(66)

Genom en skrivelse av den 29 juli 2011 lämnade DFDS sina synpunkter till kommissionen.

| (67) | DFDS är skeptiskt till att SeaFrance kan bli ekonomiskt lönsamt på lång sikt igen, eftersom omstruktureringsåtgärderna är otillräckliga i förhållande till företagets nuvarande ekonomiska ställning. DFDS hyser oro för de nya stödåtgärdernas effekter på konkurrensen på den berörda marknaden. |
| --- | --- |

(67)

DFDS är skeptiskt till att SeaFrance kan bli ekonomiskt lönsamt på lång sikt igen, eftersom omstruktureringsåtgärderna är otillräckliga i förhållande till företagets nuvarande ekonomiska ställning. DFDS hyser oro för de nya stödåtgärdernas effekter på konkurrensen på den berörda marknaden.

| (68) | I ett e-postmeddelande av den 23 september 2011 lämnade DFDS sina synpunkter till kommissionen angående SeaFrances omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(68)

I ett e-postmeddelande av den 23 september 2011 lämnade DFDS sina synpunkter till kommissionen angående SeaFrances omstruktureringsplan.

| (69) | Detta dokument inkom dock till kommissionen efter de berörda parternas tidsfrist för att lämna synpunkter, närmare bestämt 15 dagar efter dagen för offentliggörande av beslutet om inledande. Dessutom tillförde det inga nya uppgifter. Kommissionen har följaktligen, i enlighet med rättspraxis, inte överlämnat dokumentet till de franska myndigheterna och kommer inte heller att ta hänsyn till det i detta beslut (26). |
| --- | --- |

(69)

Detta dokument inkom dock till kommissionen efter de berörda parternas tidsfrist för att lämna synpunkter, närmare bestämt 15 dagar efter dagen för offentliggörande av beslutet om inledande. Dessutom tillförde det inga nya uppgifter. Kommissionen har följaktligen, i enlighet med rättspraxis, inte överlämnat dokumentet till de franska myndigheterna och kommer inte heller att ta hänsyn till det i detta beslut (26).

5.1.4   Synpunkter från CLdN

| (70) | Den 29 juli 2011 lämnade koncernen CLdN (nedan kallad CLdN) sina synpunkter till kommissionen. |
| --- | --- |

(70)

Den 29 juli 2011 lämnade koncernen CLdN (nedan kallad CLdN) sina synpunkter till kommissionen.

| (71) | CLdN är ett Luxemburgbaserat transportföretag som bland annat hanterar godstransporter på fraktfartyg (”roll-on/roll-off” eller ”ro-ro”) eller ”ro-pax” på Engelska kanalen och Nordsjön mellan å ena sidan Belgien och Nederländerna och å andra sidan Storbritannien, Irland, Sverige och Danmark. |
| --- | --- |

(71)

CLdN är ett Luxemburgbaserat transportföretag som bland annat hanterar godstransporter på fraktfartyg (”roll-on/roll-off” eller ”ro-ro”) eller ”ro-pax” på Engelska kanalen och Nordsjön mellan å ena sidan Belgien och Nederländerna och å andra sidan Storbritannien, Irland, Sverige och Danmark.

| (72) | CLdN anser sig vara en konkurrent till SeaFrance som skulle drabbas hårt av de negativa verkningarna av de åtgärder SNCF vidtagit till förmån för sin filial SeaFrance, till följd av den geografiska närheten till de linjer som CLdN betjänar, nämligen Ipswich–Rotterdam och Purfleet–Zeebrugge. |
| --- | --- |

(72)

CLdN anser sig vara en konkurrent till SeaFrance som skulle drabbas hårt av de negativa verkningarna av de åtgärder SNCF vidtagit till förmån för sin filial SeaFrance, till följd av den geografiska närheten till de linjer som CLdN betjänar, nämligen Ipswich–Rotterdam och Purfleet–Zeebrugge.

| (73) | CLdN anser att de vidtagna åtgärderna med stor sannolikhet kommer att hämma konkurrensen för godstransporter, inte bara på linjen Dover–Calais utan också på närliggande linjer mellan Storbritannien och Belgien. CLdN anser att åtgärdernas negativa verkningar inte i tillräcklig utsträckning kompenseras av de kompenserande åtgärder och det egna bidrag som föreslås i omstruktureringsplanen. Åtgärderna leder endast till att ett företag i svårigheter, som inte klarar att minska sina grundläggande kostnader, hålls kvar på marknaden och kan utvidga sin kapacitet på en marknad där det råder överkapacitet. |
| --- | --- |

(73)

CLdN anser att de vidtagna åtgärderna med stor sannolikhet kommer att hämma konkurrensen för godstransporter, inte bara på linjen Dover–Calais utan också på närliggande linjer mellan Storbritannien och Belgien. CLdN anser att åtgärdernas negativa verkningar inte i tillräcklig utsträckning kompenseras av de kompenserande åtgärder och det egna bidrag som föreslås i omstruktureringsplanen. Åtgärderna leder endast till att ett företag i svårigheter, som inte klarar att minska sina grundläggande kostnader, hålls kvar på marknaden och kan utvidga sin kapacitet på en marknad där det råder överkapacitet.

| (74) | Enligt CLdN kommer åtgärderna i fråga att minska de befintliga konkurrenternas lönsamhet eftersom man håller kvar transportkapacitet som i normala fall skulle ha försvunnit från marknaden. Det är inte realistiskt att tro att SeaFrance kan nå en beläggningsgrad på 80 procent utan att utnyttja stöden till aggressiva prissänkningar och därmed ta marknadsandelar från konkurrenterna. Denna strategi skulle inte vara ekonomiskt hållbar för SeaFrance på medellång till lång sikt, och skulle samtidigt skada företagets direkta konkurrenter, dvs. P&O och Eurotunnel, som också är verksamma på sträckan Dover–Calais, men även CLdN på sikt. |
| --- | --- |

(74)

Enligt CLdN kommer åtgärderna i fråga att minska de befintliga konkurrenternas lönsamhet eftersom man håller kvar transportkapacitet som i normala fall skulle ha försvunnit från marknaden. Det är inte realistiskt att tro att SeaFrance kan nå en beläggningsgrad på 80 procent utan att utnyttja stöden till aggressiva prissänkningar och därmed ta marknadsandelar från konkurrenterna. Denna strategi skulle inte vara ekonomiskt hållbar för SeaFrance på medellång till lång sikt, och skulle samtidigt skada företagets direkta konkurrenter, dvs. P&O och Eurotunnel, som också är verksamma på sträckan Dover–Calais, men även CLdN på sikt.

| (75) | Slutligen betonar CLdN att personalminskningarna enligt omstruktureringsplanen är otillräckliga (eftersom de inte på långa vägar gör att SeaFrances förhållande mellan personalkostnader och omsättning närmar sig konkurrenternas) och att uppsägningskostnaderna är lägre än vid en vanlig omstrukturering, eftersom många av SeaFrances anställda får arbete på SNCF. |
| --- | --- |

(75)

Slutligen betonar CLdN att personalminskningarna enligt omstruktureringsplanen är otillräckliga (eftersom de inte på långa vägar gör att SeaFrances förhållande mellan personalkostnader och omsättning närmar sig konkurrenternas) och att uppsägningskostnaderna är lägre än vid en vanlig omstrukturering, eftersom många av SeaFrances anställda får arbete på SNCF.

| (76) | CLdN hoppas därför på ett negativt beslut från kommissionen. |
| --- | --- |

(76)

CLdN hoppas därför på ett negativt beslut från kommissionen.

5.2   Synpunkter från berörda parter som talar för omstruktureringsstödet

5.2.1   Synpunkter från SNCF

| (77) | Den 29 juli 2011 lämnade SNCF sina synpunkter till kommissionen, som stämmer överens med de franska myndigheternas synpunkter (se avsnitt VI). |
| --- | --- |

(77)

Den 29 juli 2011 lämnade SNCF sina synpunkter till kommissionen, som stämmer överens med de franska myndigheternas synpunkter (se avsnitt VI).

5.2.2   Synpunkter från en marknadsaktör som vill vara anonym

| (78) | Den 30 juli 2011 lämnade en marknadsaktör som vill vara anonym sina synpunkter till kommissionen. |
| --- | --- |

(78)

Den 30 juli 2011 lämnade en marknadsaktör som vill vara anonym sina synpunkter till kommissionen.

| (79) | Till att börja med erinrar aktören om de huvudsakliga särdragen på marknaden för trafik över Engelska kanalen, och sammanfattar att den ökade konkurrensen mellan redarna och Eurotunnel, de stigande bränslepriserna och svängningarna i det brittiska pundets valutakurs ligger till grund för SeaFrances svårigheter, men hotar även P&O:s och DFDS lönsamhet på lång sikt. |
| --- | --- |

(79)

Till att börja med erinrar aktören om de huvudsakliga särdragen på marknaden för trafik över Engelska kanalen, och sammanfattar att den ökade konkurrensen mellan redarna och Eurotunnel, de stigande bränslepriserna och svängningarna i det brittiska pundets valutakurs ligger till grund för SeaFrances svårigheter, men hotar även P&O:s och DFDS lönsamhet på lång sikt.

| (80) | Aktören i fråga anser att SeaFrances svårigheter framför allt är strukturella (alltför många anställda och en alltför stelbent organisation), men att företagets långfristiga lönsamhet kan säkerställas genom en rekapitalisering i kombination med en omstrukturering av SeaFrance och en flotta som består av fyra fartyg. |
| --- | --- |

(80)

Aktören i fråga anser att SeaFrances svårigheter framför allt är strukturella (alltför många anställda och en alltför stelbent organisation), men att företagets långfristiga lönsamhet kan säkerställas genom en rekapitalisering i kombination med en omstrukturering av SeaFrance och en flotta som består av fyra fartyg.

| (81) | Aktören anser att om SeaFrance försvann från marknaden skulle detta leda till ett duopol för Eurotunnel och P&O. Men många vägtransportörer samarbetar med minst två rederier för att få flexibla tider och lönsamma lastbilar. |
| --- | --- |

(81)

Aktören anser att om SeaFrance försvann från marknaden skulle detta leda till ett duopol för Eurotunnel och P&O. Men många vägtransportörer samarbetar med minst två rederier för att få flexibla tider och lönsamma lastbilar.

| (82) | Om SeaFrance försvann skulle de två övriga rederiernas kapacitet enligt aktören i fråga inte vara tillräcklig för att säkerställa trafiken över Engelska kanalen. Den anonyma aktören uppger att Eurotunnel nästan har uppnått sin maxkapacitet och alltså endast kan absorbera en liten del av SeaFrances trafik. ”Den överkapacitet i trafiken över Engelska kanalen som kan observeras i dag är [...] mycket relativ och bör inte utgöra något allvarligt problem” eftersom ett problem hos en redare eller i hamnarna leder till överbelastning i hamnarna i Calais, Dover och Dunkerque. |
| --- | --- |

(82)

Om SeaFrance försvann skulle de två övriga rederiernas kapacitet enligt aktören i fråga inte vara tillräcklig för att säkerställa trafiken över Engelska kanalen. Den anonyma aktören uppger att Eurotunnel nästan har uppnått sin maxkapacitet och alltså endast kan absorbera en liten del av SeaFrances trafik. ”Den överkapacitet i trafiken över Engelska kanalen som kan observeras i dag är [...] mycket relativ och bör inte utgöra något allvarligt problem” eftersom ett problem hos en redare eller i hamnarna leder till överbelastning i hamnarna i Calais, Dover och Dunkerque.

| (83) | Ett enda fraktfartyg på Engelska kanalen, som exploateras av P&O, skulle inte säkerställa en tillräcklig transportkapacitet och skulle dessutom leda till en snedvridning på marknaden till förmån för P&O, som på så vis skulle ha monopol på transporten av farliga produkter. |
| --- | --- |

(83)

Ett enda fraktfartyg på Engelska kanalen, som exploateras av P&O, skulle inte säkerställa en tillräcklig transportkapacitet och skulle dessutom leda till en snedvridning på marknaden till förmån för P&O, som på så vis skulle ha monopol på transporten av farliga produkter.

| (84) | Enligt aktören i fråga är det P&O som ligger bakom de sänkta priserna. Aktören tror att SeaFrance kan bli lönsamt med tanke på den högkvalitativa företagsledningen (kvalitet i samarbetet med agenterna), dess moderna flotta som kan fungera i minst tio år till och personalens starka motivation. |
| --- | --- |

(84)

Enligt aktören i fråga är det P&O som ligger bakom de sänkta priserna. Aktören tror att SeaFrance kan bli lönsamt med tanke på den högkvalitativa företagsledningen (kvalitet i samarbetet med agenterna), dess moderna flotta som kan fungera i minst tio år till och personalens starka motivation.

5.2.3   Synpunkter från vägtransportföretag

| (85) | Genom skrivelser av den 26, 27 och 28 juli 2011 lämnade fem vägtransportföretag och intresseorganisationer (LKW Walter Internationale Transportorganisation AG, Youngs Transportation & Logistics Ltd, Laser Transport International Limited, Carna Transport Ltd och Road Haulage association international group) in sina synpunkter till kommissionen. |
| --- | --- |

(85)

Genom skrivelser av den 26, 27 och 28 juli 2011 lämnade fem vägtransportföretag och intresseorganisationer (LKW Walter Internationale Transportorganisation AG, Youngs Transportation & Logistics Ltd, Laser Transport International Limited, Carna Transport Ltd och Road Haulage association international group) in sina synpunkter till kommissionen.

| (86) | Dessa fem företag och organisationer uttrycker oro för SeaFrances eventuella försvinnande från marknaden. Om SeaFrance försvann från marknaden skulle det enligt dem medföra dels ett oligopol på marknaden för trafik över Engelska kanalen, vilket i sin tur skulle leda till lägre tjänstekvalitet och höjda priser, dels en risk för att de kvarvarande marknadsaktörerna inte har tillräcklig kapacitet för att hantera godsvolymerna om en av dessa aktörer skulle få förhinder. |
| --- | --- |

(86)

Dessa fem företag och organisationer uttrycker oro för SeaFrances eventuella försvinnande från marknaden. Om SeaFrance försvann från marknaden skulle det enligt dem medföra dels ett oligopol på marknaden för trafik över Engelska kanalen, vilket i sin tur skulle leda till lägre tjänstekvalitet och höjda priser, dels en risk för att de kvarvarande marknadsaktörerna inte har tillräcklig kapacitet för att hantera godsvolymerna om en av dessa aktörer skulle få förhinder.

| (87) | Om SeaFrance gör sig av med fraktfartyget Nord Pas-de-Calais befarar de också att P&O skulle få monopol på transporter av farliga produkter som inte får transporteras genom tunneln eller av en kombifärja. |
| --- | --- |

(87)

Om SeaFrance gör sig av med fraktfartyget Nord Pas-de-Calais befarar de också att P&O skulle få monopol på transporter av farliga produkter som inte får transporteras genom tunneln eller av en kombifärja.

5.2.4   Synpunkter från researrangörer och resebyråer

| (88) | Flera resebyråer och researrangörer har uttryckt oro för SeaFrances eventuella försvinnande från marknaden (se förteckningen i tabellen i detta skäl):






  Synpunkternas datum | De berörda parternas namn |
| --- | --- | --- |
| 26.7.2011 | Fyra olika synpunkter: 1) R&T Tours, 2) Sports Tours Ltd, 3) TM Ski&Travel Ltd, 4) International Sport & Leisure. |
| 27.7.2011 | Fem olika synpunkter: 1) Broadway Tours, 2) Gemini Travel, 3)DE Vere Travel Group, 4) Adaptable Travel, 5) Gower Tours Ltd |
| 28.7.2011 | Två olika synpunkter: Angling Lines Ltd, Acorn Ventures Ltd |
| 29.7.2011 | Bartletts Battlefield Journeys Ltd |

(88)

Flera resebyråer och researrangörer har uttryckt oro för SeaFrances eventuella försvinnande från marknaden (se förteckningen i tabellen i detta skäl):

Synpunkternas datum

De berörda parternas namn

26.7.2011

Fyra olika synpunkter: 1) R&T Tours, 2) Sports Tours Ltd, 3) TM Ski&Travel Ltd, 4) International Sport & Leisure.

27.7.2011

Fem olika synpunkter: 1) Broadway Tours, 2) Gemini Travel, 3)DE Vere Travel Group, 4) Adaptable Travel, 5) Gower Tours Ltd

28.7.2011

Två olika synpunkter: Angling Lines Ltd, Acorn Ventures Ltd

29.7.2011

Bartletts Battlefield Journeys Ltd

| (89) | Om SeaFrance försvann från marknaden skulle det enligt dem medföra dels att ett oligopol uppstår på marknaden för trafik över Engelska kanalen, vilket i sin tur skulle leda till lägre tjänstekvalitet och höjda priser, dels att det finns en risk för att de kvarvarande marknadsaktörerna inte har tillräcklig kapacitet för att hantera passagerarvolymerna om en av dessa aktörer skulle få förhinder. |
| --- | --- |

(89)

Om SeaFrance försvann från marknaden skulle det enligt dem medföra dels att ett oligopol uppstår på marknaden för trafik över Engelska kanalen, vilket i sin tur skulle leda till lägre tjänstekvalitet och höjda priser, dels att det finns en risk för att de kvarvarande marknadsaktörerna inte har tillräcklig kapacitet för att hantera passagerarvolymerna om en av dessa aktörer skulle få förhinder.

5.2.5   Synpunkter från Opalkustens handelskammare

| (90) | Genom en skrivelse av den 29 juli 2011 lämnade Opalkustens handelskammare (nedan kallad handelskammaren) sina synpunkter till kommissionen. Handelskammaren uppger att den är ett offentligt organ som ska bidra till ekonomisk utveckling för och stöd till företagen i regionen Nord-Pas-de-Calais, samt öka dess attraktionskraft. Handelskammaren är också koncessionshavare i Calais hamn, och exploaterar i den bemärkelsen hamnen. |
| --- | --- |

(90)

Genom en skrivelse av den 29 juli 2011 lämnade Opalkustens handelskammare (nedan kallad handelskammaren) sina synpunkter till kommissionen. Handelskammaren uppger att den är ett offentligt organ som ska bidra till ekonomisk utveckling för och stöd till företagen i regionen Nord-Pas-de-Calais, samt öka dess attraktionskraft. Handelskammaren är också koncessionshavare i Calais hamn, och exploaterar i den bemärkelsen hamnen.

| (91) | Först och främst erinrar handelskammaren om SeaFrances centrala roll vid utvecklingen av hamnen i Calais. I slutet av 2008 sysselsatte SeaFrance 1 600 personer, varav merparten bodde i regionen Nord-Pas-de-Calais. Företaget bidrar också till de intäkter som hamnen i Calais får från sina tjänster till fartyg och varor. Dessutom var SeaFrance 2008 den största inköparen av produkter och tjänster (andra än hamntjänster). Inköpen av tillbehör, tjänster, konsumtionsvaror, reparationer och underhåll uppgick årligen till 130 miljoner euro, varav cirka 36 procent i regionen Nord-Pas-de-Calais. Handelskammaren tillägger att hamnen i Calais spelar en avgörande roll för den ekonomiska utvecklingen i Pas-de-Calais. |
| --- | --- |

(91)

Först och främst erinrar handelskammaren om SeaFrances centrala roll vid utvecklingen av hamnen i Calais. I slutet av 2008 sysselsatte SeaFrance 1 600 personer, varav merparten bodde i regionen Nord-Pas-de-Calais. Företaget bidrar också till de intäkter som hamnen i Calais får från sina tjänster till fartyg och varor. Dessutom var SeaFrance 2008 den största inköparen av produkter och tjänster (andra än hamntjänster). Inköpen av tillbehör, tjänster, konsumtionsvaror, reparationer och underhåll uppgick årligen till 130 miljoner euro, varav cirka 36 procent i regionen Nord-Pas-de-Calais. Handelskammaren tillägger att hamnen i Calais spelar en avgörande roll för den ekonomiska utvecklingen i Pas-de-Calais.

| (92) | Om SeaFrance försvann från marknaden skulle det enligt handelskammaren få stora konsekvenser för utvecklingen av hamnen i Calais, eftersom arbetstillfällen samt direkta och indirekta inkomster genererade av företaget skulle gå förlorade. Regionen Nord-Pas-de-Calais har även godkänt genomförandet av projektet ”Port 2015”, som innebär att hamnen ska utvidgas, en ny docka byggas och befintliga strukturer förbättras. Projektet bygger på verksamhetsprognoser och riskerar att drabbas hårt om SeaFrance skulle försvinna från marknaden. |
| --- | --- |

(92)

Om SeaFrance försvann från marknaden skulle det enligt handelskammaren få stora konsekvenser för utvecklingen av hamnen i Calais, eftersom arbetstillfällen samt direkta och indirekta inkomster genererade av företaget skulle gå förlorade. Regionen Nord-Pas-de-Calais har även godkänt genomförandet av projektet ”Port 2015”, som innebär att hamnen ska utvidgas, en ny docka byggas och befintliga strukturer förbättras. Projektet bygger på verksamhetsprognoser och riskerar att drabbas hårt om SeaFrance skulle försvinna från marknaden.

| (93) | Om SeaFrance försvann från marknaden fruktar handelskammaren även att ett duopol skulle uppstå (Eurotunnel–P&O), vilket skulle påverka priserna och tjänsterna negativt. |
| --- | --- |

(93)

Om SeaFrance försvann från marknaden fruktar handelskammaren även att ett duopol skulle uppstå (Eurotunnel–P&O), vilket skulle påverka priserna och tjänsterna negativt.

| (94) | Handelskammaren drar slutsatsen att SeaFrances verksamhet måste bevaras med hänsyn till det rådande konkurrensläget, i synnerhet som trafiken förutspås öka, särskilt för godstransporterna. |
| --- | --- |

(94)

Handelskammaren drar slutsatsen att SeaFrances verksamhet måste bevaras med hänsyn till det rådande konkurrensläget, i synnerhet som trafiken förutspås öka, särskilt för godstransporterna.

5.2.6   Synpunkter från fackförbundet CFDT

| (95) | Genom en skrivelse av den 29 juli 2011 lämnade fackföreningen Syndicat Maritime Nord (nedan kallad SMN), som är en del av fackförbundet CFDT, sina synpunkter till kommissionen. |
| --- | --- |

(95)

Genom en skrivelse av den 29 juli 2011 lämnade fackföreningen Syndicat Maritime Nord (nedan kallad SMN), som är en del av fackförbundet CFDT, sina synpunkter till kommissionen.

| (96) | Till att börja med påpekar SMN att SeaFrance sedan sitt bildande 1996 aldrig har rekapitaliserats av SNCF, som är den enda aktieägaren. SeaFrance har alltså varit tvunget att förnya sin fartygsflotta med eget kapital, vilket allvarligt påverkat företagets likviditet. |
| --- | --- |

(96)

Till att börja med påpekar SMN att SeaFrance sedan sitt bildande 1996 aldrig har rekapitaliserats av SNCF, som är den enda aktieägaren. SeaFrance har alltså varit tvunget att förnya sin fartygsflotta med eget kapital, vilket allvarligt påverkat företagets likviditet.

| (97) | SMN erinrar också om skillnaderna mellan den brittiska och den franska lagstiftningen (längre arbetstider i Storbritannien, vilket inte har kompenserats fullständigt av mindre besättningar i Frankrike). Vad gäller förhållandet mellan personalkostnader och omsättning vill SMN framhålla att SeaFrance inte driver en lågprispolitik och att företaget kompenserar för detta med en högre tjänstekvalitet. SMN erinrar också om att SeaFrance, med tanke på att företagets marknadsandel är mycket lägre än marknadsledarnas, både för gods- och passagerartransporter, inte i någon större utsträckning kan påverka prisnivåerna. |
| --- | --- |

(97)

SMN erinrar också om skillnaderna mellan den brittiska och den franska lagstiftningen (längre arbetstider i Storbritannien, vilket inte har kompenserats fullständigt av mindre besättningar i Frankrike). Vad gäller förhållandet mellan personalkostnader och omsättning vill SMN framhålla att SeaFrance inte driver en lågprispolitik och att företaget kompenserar för detta med en högre tjänstekvalitet. SMN erinrar också om att SeaFrance, med tanke på att företagets marknadsandel är mycket lägre än marknadsledarnas, både för gods- och passagerartransporter, inte i någon större utsträckning kan påverka prisnivåerna.

| (98) | SMN anser att de negativa effekterna av det sjunkande brittiska pundet fortsätter att dämpas eftersom utgifterna, särskilt tekniska utgifter, så ofta som möjligt betalas ut i brittiska pund. |
| --- | --- |

(98)

SMN anser att de negativa effekterna av det sjunkande brittiska pundet fortsätter att dämpas eftersom utgifterna, särskilt tekniska utgifter, så ofta som möjligt betalas ut i brittiska pund.

| (99) | SMN anser att SeaFrance redan har minskat antalet överfarter och transportkapaciteten avsevärt sedan 2009 (-30 procent för frekvensen och -25 procent för volymerna) och att SeaFrance, med de fyra fartyg som för närvarande är i bruk, inte kan bli mindre om företaget ska kunna ha en tillräcklig turfrekvens för att behålla trovärdighet. |
| --- | --- |

(99)

SMN anser att SeaFrance redan har minskat antalet överfarter och transportkapaciteten avsevärt sedan 2009 (-30 procent för frekvensen och -25 procent för volymerna) och att SeaFrance, med de fyra fartyg som för närvarande är i bruk, inte kan bli mindre om företaget ska kunna ha en tillräcklig turfrekvens för att behålla trovärdighet.

| (100) | SMN erinrar slutligen om att SeaFrances anställda inte skulle förstå om kommissionen inte tar hänsyn till konsekvenserna av den successiva omstrukturering som genomförts, när det gäller såväl arbetsvillkoren som anställningsskyddsplanen på SeaFrance, men även när det gäller arbetsmarknaden i Calais, som är bland de hårdast drabbade i Frankrike. |
| --- | --- |

(100)

SMN erinrar slutligen om att SeaFrances anställda inte skulle förstå om kommissionen inte tar hänsyn till konsekvenserna av den successiva omstrukturering som genomförts, när det gäller såväl arbetsvillkoren som anställningsskyddsplanen på SeaFrance, men även när det gäller arbetsmarknaden i Calais, som är bland de hårdast drabbade i Frankrike.

VI.   SYNPUNKTER FRÅN FRANKRIKE

6.1   Synpunkter angående de allmänna orsakerna till SeaFrances svårigheter

| (101) | De franska myndigheterna anger att P&O har lämnat grovt felaktiga uppgifter om SeaFrances svårigheter. SeaFrances totala förluster mellan 1996 och 2010 uppgår till 151,4 miljoner euro och inte 169 miljoner euro som i P&O uppgifter, som för övrigt innehåller felaktigheter för år 2002, 2004, 2005 och 2006 (se skäl 40). De franska myndigheterna har lämnat följande tabell, där felen i den tabell som P&O ställde upp i sitt klagomål har korrigerats:




















  År | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SeaFrances vinster/förluster (27) | –16,8 | –1,7 | –2,8 | 2,6 | –3,5 | 3,4 | 26,2 | –2,4 | 4,9 | –9,3 | 7,9 | 15,4 | –20,9 | –57,7 | –36,2 |

(101)

De franska myndigheterna anger att P&O har lämnat grovt felaktiga uppgifter om SeaFrances svårigheter. SeaFrances totala förluster mellan 1996 och 2010 uppgår till 151,4 miljoner euro och inte 169 miljoner euro som i P&O uppgifter, som för övrigt innehåller felaktigheter för år 2002, 2004, 2005 och 2006 (se skäl 40). De franska myndigheterna har lämnat följande tabell, där felen i den tabell som P&O ställde upp i sitt klagomål har korrigerats:

År

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

SeaFrances vinster/förluster (27)

–16,8

–1,7

–2,8

2,6

–3,5

3,4

26,2

–2,4

4,9

–9,3

7,9

15,4

–20,9

–57,7

–36,2

| (102) | De franska myndigheterna bestrider de orsaker till SeaFrances svårigheter som P&O framför, nämligen att värdet på SeaFrances goodwill och företagets marknadsandel skulle ha minskat betydligt samt att företagets rykte på marknaden skulle ha försämrats avsevärt till följd av bland annat ofta förekommande avbrott i trafiken och marknadens kännedom om SeaFrances svårigheter (se skäl 42). För att visa på motsatsen åberopar de synpunkterna från SeaFrances kunder, som tydligt vittnar om kvaliteten på de tjänster som företaget tillhandahåller och de framsteg som har gjorts under de senaste åren för att förbättra kvaliteten på de tillhandahållna tjänsterna (se skäl 85–89). |
| --- | --- |

(102)

De franska myndigheterna bestrider de orsaker till SeaFrances svårigheter som P&O framför, nämligen att värdet på SeaFrances goodwill och företagets marknadsandel skulle ha minskat betydligt samt att företagets rykte på marknaden skulle ha försämrats avsevärt till följd av bland annat ofta förekommande avbrott i trafiken och marknadens kännedom om SeaFrances svårigheter (se skäl 42). För att visa på motsatsen åberopar de synpunkterna från SeaFrances kunder, som tydligt vittnar om kvaliteten på de tjänster som företaget tillhandahåller och de framsteg som har gjorts under de senaste åren för att förbättra kvaliteten på de tillhandahållna tjänsterna (se skäl 85–89).

| (103) | Som svar på SeaFrances konkurrenters argument att företagets personal skulle vara överdimensionerad erinrar de franska myndigheterna om att SeaFrance har genomfört en betydande personalminskning där närmare 725 tjänster har dragits in. Tack vare denna drastiska åtgärd bör personalkostnadernas andel av omsättningen kunna återgå till 26 procent 2013. Andelen kommer att ligga lite högre än den som Eurotunnel och Irish Ferries uppvisar. Men SeaFrances verksamhet skiljer sig avsevärt från Eurotunnels verksamhet, där andelen låg på 22,5 procent 2010. Det är inte heller rimligt att SeaFrance, under fransk flagg, ska uppnå en lika låg andel som Irish Ferries, vars fartyg går under cypriotisk flagg. De franska myndigheterna anser att det med hänsyn till SeaFrances avsevärda personalminskningar räcker om personalkostnaderna uppgår till 26 procent av omsättningen för att SeaFrance ska kunna behålla sin konkurrenskraft. De anger att nivån på de löner som SeaFrance betalar ut är en följd av att den franska sociallagstiftningen har en högre skyddsnivå än lagstiftningen i de länder där konkurrenterna är etablerade, bland annat i Storbritannien, och i synnerhet när det gäller minimilöner. |
| --- | --- |

(103)

Som svar på SeaFrances konkurrenters argument att företagets personal skulle vara överdimensionerad erinrar de franska myndigheterna om att SeaFrance har genomfört en betydande personalminskning där närmare 725 tjänster har dragits in. Tack vare denna drastiska åtgärd bör personalkostnadernas andel av omsättningen kunna återgå till 26 procent 2013. Andelen kommer att ligga lite högre än den som Eurotunnel och Irish Ferries uppvisar. Men SeaFrances verksamhet skiljer sig avsevärt från Eurotunnels verksamhet, där andelen låg på 22,5 procent 2010. Det är inte heller rimligt att SeaFrance, under fransk flagg, ska uppnå en lika låg andel som Irish Ferries, vars fartyg går under cypriotisk flagg. De franska myndigheterna anser att det med hänsyn till SeaFrances avsevärda personalminskningar räcker om personalkostnaderna uppgår till 26 procent av omsättningen för att SeaFrance ska kunna behålla sin konkurrenskraft. De anger att nivån på de löner som SeaFrance betalar ut är en följd av att den franska sociallagstiftningen har en högre skyddsnivå än lagstiftningen i de länder där konkurrenterna är etablerade, bland annat i Storbritannien, och i synnerhet när det gäller minimilöner.

| (104) | SeaFrances flotta, så som den definieras i omstruktureringsplanen, skulle inte vara dåligt anpassad till marknaden. Tvärtom har den utformats specifikt för rutten Dover–Calais, med undantag för fartyget Molière som behövde anpassas för sjötransporter på Nordsjön. P&O:s argument att SeaFrances ledning inte skulle vara tillräckligt oberoende från staten och de sociala myndigheterna för att driva företaget på ett effektivt sätt, anser de franska myndigheterna vara ett påstående utan grund. |
| --- | --- |

(104)

SeaFrances flotta, så som den definieras i omstruktureringsplanen, skulle inte vara dåligt anpassad till marknaden. Tvärtom har den utformats specifikt för rutten Dover–Calais, med undantag för fartyget Molière som behövde anpassas för sjötransporter på Nordsjön. P&O:s argument att SeaFrances ledning inte skulle vara tillräckligt oberoende från staten och de sociala myndigheterna för att driva företaget på ett effektivt sätt, anser de franska myndigheterna vara ett påstående utan grund.

6.2   Synpunkter angående konkurrensläget på marknaden Dover–Calais

| (105) | De franska myndigheterna bestrider påståendena från P&O, Eurotunnel och CLdN om en strukturell överkapacitet på marknaden. Enligt dem beror den konstaterade överkapaciteten till stor del på konjunkturen (bland annat har den ekonomiska krisen orsakat en minskad godstrafik och en uppgång i det brittiska pundets valutakurs). Vissa operatörer har förmodligen ökat sin kapacitet baserat på tillväxtprognoser som gjorts innan krisen, och sedan har den förväntade tillväxten inte inträffat till följd av konjunkturnedgången. De franska myndigheterna åberopar de marknadsanalyser som Dover Harbour Board gjorde 2005 (28) och 2008 (29), som tyder på en långsiktig tillväxt av godsvolymerna. |
| --- | --- |

(105)

De franska myndigheterna bestrider påståendena från P&O, Eurotunnel och CLdN om en strukturell överkapacitet på marknaden. Enligt dem beror den konstaterade överkapaciteten till stor del på konjunkturen (bland annat har den ekonomiska krisen orsakat en minskad godstrafik och en uppgång i det brittiska pundets valutakurs). Vissa operatörer har förmodligen ökat sin kapacitet baserat på tillväxtprognoser som gjorts innan krisen, och sedan har den förväntade tillväxten inte inträffat till följd av konjunkturnedgången. De franska myndigheterna åberopar de marknadsanalyser som Dover Harbour Board gjorde 2005 (28) och 2008 (29), som tyder på en långsiktig tillväxt av godsvolymerna.

| (106) | Frankrike anser att det inte finns någon grund för den oro som vissa av SeaFrances kunder har uttryckt för att P&O skulle få ett monopol för transporter av farliga produkter på sträckan Dover–Calais (se skäl 83 och 87). Eftersom det inte finns någon nationell eller internationell lagstiftning som förbjuder transport av farliga ämnen på bilfärjor kan SeaFrance överväga att genomföra sådana transporter vid överfarter med få passagerare, som till exempel vissa överfarter på natten. |
| --- | --- |

(106)

Frankrike anser att det inte finns någon grund för den oro som vissa av SeaFrances kunder har uttryckt för att P&O skulle få ett monopol för transporter av farliga produkter på sträckan Dover–Calais (se skäl 83 och 87). Eftersom det inte finns någon nationell eller internationell lagstiftning som förbjuder transport av farliga ämnen på bilfärjor kan SeaFrance överväga att genomföra sådana transporter vid överfarter med få passagerare, som till exempel vissa överfarter på natten.

6.3   Synpunkter angående omstruktureringsstödets förenlighet

| (107) | När det gäller förenligheten för de åtgärder som anmälts inom ramen för omstruktureringsplanen gav de franska myndigheterna följande svar på kommissionens tvivel angående återställandet av en långfristig lönsamhet med hjälp av omstruktureringsplanen, förhindrandet av en orimlig snedvridning av konkurrensen och nivån på SeaFrances egna bidrag till omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(107)

När det gäller förenligheten för de åtgärder som anmälts inom ramen för omstruktureringsplanen gav de franska myndigheterna följande svar på kommissionens tvivel angående återställandet av en långfristig lönsamhet med hjälp av omstruktureringsplanen, förhindrandet av en orimlig snedvridning av konkurrensen och nivån på SeaFrances egna bidrag till omstruktureringsplanen.

6.3.1   Angående återställandet av en långfristig lönsamhet och omstruktureringsplanen

| (108) | Att den förväntade beläggningsgraden för de kommande åren är högre än vad som noterats under tidigare år motiverar de franska myndigheterna med att man 2006 införde ett nytt IT-system som gör att fartygens beläggning kan optimeras och rationaliseras. Enligt dem har man med hjälp av systemet bland annat kunnat identifiera olönsamma överfarter som SeaFrance sedan har dragit in. För övrigt framhåller de franska myndigheterna att SeaFrances verksamhet under perioden 2000–2007, som ingår i kommissionens granskning, var organiserad i form av skytteltrafik som inte anpassats till efterfrågan. |
| --- | --- |

(108)

Att den förväntade beläggningsgraden för de kommande åren är högre än vad som noterats under tidigare år motiverar de franska myndigheterna med att man 2006 införde ett nytt IT-system som gör att fartygens beläggning kan optimeras och rationaliseras. Enligt dem har man med hjälp av systemet bland annat kunnat identifiera olönsamma överfarter som SeaFrance sedan har dragit in. För övrigt framhåller de franska myndigheterna att SeaFrances verksamhet under perioden 2000–2007, som ingår i kommissionens granskning, var organiserad i form av skytteltrafik som inte anpassats till efterfrågan.

| (109) | De franska myndigheterna motiverar även den lägre beläggningsgraden hos SeaFrances konkurrenter med hur de har organiserat sin verksamhet. Enligt dem hade P&O ett stort antal fartyg och erbjöd skytteltrafik, vilket bidrog till en lägre beläggningsgrad. För DFDS utgjorde företagets specialiserade fartyg ett hinder för optimal lastning, enligt vad som skulle vara mest lönsamt för varje enskilt fartyg. DFDS skulle för övrigt under långa perioder, till följd av företagets långa överfarter, vara tvungen att erbjuda skytteltrafik. Slutligen försämrades DFDS genomsnittliga beläggningsgrad per automatik av den stora kapaciteten på företagets fartyg, genom överfarterna med låg efterfrågan. |
| --- | --- |

(109)

De franska myndigheterna motiverar även den lägre beläggningsgraden hos SeaFrances konkurrenter med hur de har organiserat sin verksamhet. Enligt dem hade P&O ett stort antal fartyg och erbjöd skytteltrafik, vilket bidrog till en lägre beläggningsgrad. För DFDS utgjorde företagets specialiserade fartyg ett hinder för optimal lastning, enligt vad som skulle vara mest lönsamt för varje enskilt fartyg. DFDS skulle för övrigt under långa perioder, till följd av företagets långa överfarter, vara tvungen att erbjuda skytteltrafik. Slutligen försämrades DFDS genomsnittliga beläggningsgrad per automatik av den stora kapaciteten på företagets fartyg, genom överfarterna med låg efterfrågan.

| (110) | De franska myndigheterna reagerade för övrigt på kommissionens tvivel och tredje parters synpunkter angående att ta hänsyn till risker (bränslekostnader, det brittiska pundets värdeminskning) som är nödvändiga för att bedöma omstruktureringsplanens trovärdighet. De betonar först och främst att SeaFrance åter kommer att börja täcka den finansiella risken med swappar när företaget inte längre omfattas av förfarandet för företagsrekonstruktion. Sedan klargör de att företaget tillämpar ett bunkertillägg (”Bunker Ajustement Factor”) som täcker cirka 40 procent av den extra kostnad som en höjning av bränslepriserna över 285 euro/ton skulle medföra. Efter 2015 kommer bunkertillägget att kompletteras med ett nytt tillägg som tar hänsyn till skyldigheten att använda bränsle med en svavelhalt på högst 0,1 procent. |
| --- | --- |

(110)

De franska myndigheterna reagerade för övrigt på kommissionens tvivel och tredje parters synpunkter angående att ta hänsyn till risker (bränslekostnader, det brittiska pundets värdeminskning) som är nödvändiga för att bedöma omstruktureringsplanens trovärdighet. De betonar först och främst att SeaFrance åter kommer att börja täcka den finansiella risken med swappar när företaget inte längre omfattas av förfarandet för företagsrekonstruktion. Sedan klargör de att företaget tillämpar ett bunkertillägg (”Bunker Ajustement Factor”) som täcker cirka 40 procent av den extra kostnad som en höjning av bränslepriserna över 285 euro/ton skulle medföra. Efter 2015 kommer bunkertillägget att kompletteras med ett nytt tillägg som tar hänsyn till skyldigheten att använda bränsle med en svavelhalt på högst 0,1 procent.

| (111) | När det gäller det brittiska pundets värdeminskning vill de franska myndigheterna först och främst förtydliga att de månatliga utbetalningarna i brittiska pund tidigare till viss del täcktes genom terminsförsäljningar baserade på en budgeterad kurs. Denna praxis har avbrutits eftersom företaget omfattas av förfarandet för företagsrekonstruktion, men kommer att återupptas igen efter förfarandet. [...] |
| --- | --- |

(111)

När det gäller det brittiska pundets värdeminskning vill de franska myndigheterna först och främst förtydliga att de månatliga utbetalningarna i brittiska pund tidigare till viss del täcktes genom terminsförsäljningar baserade på en budgeterad kurs. Denna praxis har avbrutits eftersom företaget omfattas av förfarandet för företagsrekonstruktion, men kommer att återupptas igen efter förfarandet. [...]

| (112) | När det gäller de övriga åtgärderna som anges i skäl 96 i beslutet om inledande anger de franska myndigheterna att man inte har tagit hänsyn till deras effekter i affärsplanen, eftersom de är svåra att värdera. Åtgärderna kan dock leda till besparingar. |
| --- | --- |

(112)

När det gäller de övriga åtgärderna som anges i skäl 96 i beslutet om inledande anger de franska myndigheterna att man inte har tagit hänsyn till deras effekter i affärsplanen, eftersom de är svåra att värdera. Åtgärderna kan dock leda till besparingar.

| (113) | Slutligen erinrar de franska myndigheterna om att personalkostnadernas andel av omsättningen troligen kommer att gå från [20–25] procent 2012 till [20–25] procent 2019. Andelen kommer att ligga nära den som SeaFrances konkurrenter uppvisar. |
| --- | --- |

(113)

Slutligen erinrar de franska myndigheterna om att personalkostnadernas andel av omsättningen troligen kommer att gå från [20–25] procent 2012 till [20–25] procent 2019. Andelen kommer att ligga nära den som SeaFrances konkurrenter uppvisar.

6.3.2   Angående förhindrande av en orimlig snedvridning av konkurrensen

| (114) | När det gäller att förhindra en orimlig snedvridning av konkurrensen vill de franska myndigheterna bekräfta att de två fartygen Renoir och Cézanne avyttrades den 7 juli 2011 för [0–10] miljoner US-dollar ([0–10] miljoner euro). |
| --- | --- |

(114)

När det gäller att förhindra en orimlig snedvridning av konkurrensen vill de franska myndigheterna bekräfta att de två fartygen Renoir och Cézanne avyttrades den 7 juli 2011 för [0–10] miljoner US-dollar ([0–10] miljoner euro).

6.3.3   Angående SeaFrances egna bidrag till omstruktureringsplanen

| (115) | Enligt de franska myndigheterna består en första del av SeaFrances egna bidrag till omstruktureringsplanen av inkomsterna från försäljningen av fartygen Renoir och Cézanne, liksom av de förväntade inkomsterna vid avyttringen av fartyget Nord Pas-de-Calais. |
| --- | --- |

(115)

Enligt de franska myndigheterna består en första del av SeaFrances egna bidrag till omstruktureringsplanen av inkomsterna från försäljningen av fartygen Renoir och Cézanne, liksom av de förväntade inkomsterna vid avyttringen av fartyget Nord Pas-de-Calais.

| (116) | De franska myndigheterna anser dessutom att de två lån som beskrivs i skäl 28–33 är fria från statligt stöd och att lånet på 99,8 miljoner euro bör ses som ett eget bidrag. Enligt de franska myndigheterna bör kommissionen, när den utvärderar förekomsten av ett stöd, uteslutande utgå från meddelandet om referensräntor. De påpekar att kommissionen har tillämpat detta meddelande i beslutet om inledande för det lån som det offentliga organet Osinek beviljade ČSA – Czech Airlines (30) och i sitt beslut om de lån som den ungerska utvecklingsbanken beviljade den ungerska konstgödselproducenten Péti Nitrogénmüvek (31). De anser, av de orsaker som anges i skäl 28–33, att de två lånen inte utgör ett stöd. |
| --- | --- |

(116)

De franska myndigheterna anser dessutom att de två lån som beskrivs i skäl 28–33 är fria från statligt stöd och att lånet på 99,8 miljoner euro bör ses som ett eget bidrag. Enligt de franska myndigheterna bör kommissionen, när den utvärderar förekomsten av ett stöd, uteslutande utgå från meddelandet om referensräntor. De påpekar att kommissionen har tillämpat detta meddelande i beslutet om inledande för det lån som det offentliga organet Osinek beviljade ČSA – Czech Airlines (30) och i sitt beslut om de lån som den ungerska utvecklingsbanken beviljade den ungerska konstgödselproducenten Péti Nitrogénmüvek (31). De anser, av de orsaker som anges i skäl 28–33, att de två lånen inte utgör ett stöd.

VII.   BESKRIVNING AV STÖDÅTGÄRDERNA

7.1   Förekomst av stöd

| (117) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(117)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (118) | För att en åtgärd ska anses utgöra ett statligt stöd måste följande kumulativa villkor vara uppfyllda: 1) åtgärden ger en förmån, 2) förmånen har beviljats genom statliga medel, 3) förmånen är selektiv, och 4) åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna (32). |
| --- | --- |

(118)

För att en åtgärd ska anses utgöra ett statligt stöd måste följande kumulativa villkor vara uppfyllda: 1) åtgärden ger en förmån, 2) förmånen har beviljats genom statliga medel, 3) förmånen är selektiv, och 4) åtgärden snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och kan påverka handeln mellan medlemsstaterna (32).

| (119) | Följande beslut omfattar tre stödåtgärder: rekapitaliseringen och de två lån som beskrivs i skäl 28–33. |
| --- | --- |

(119)

Följande beslut omfattar tre stödåtgärder: rekapitaliseringen och de två lån som beskrivs i skäl 28–33.

7.1.1.   Rekapitalisering av SeaFrance

| (120) | De franska myndigheterna anser själva i sin anmälan att kapitaltillskottet till SeaFrance utgör ett statligt stöd. Genom sin anmälan medger de franska myndigheterna att rekapitaliseringen kan hänföras till staten och att den ger en selektiv förmån till det enda företaget SeaFrance. |
| --- | --- |

(120)

De franska myndigheterna anser själva i sin anmälan att kapitaltillskottet till SeaFrance utgör ett statligt stöd. Genom sin anmälan medger de franska myndigheterna att rekapitaliseringen kan hänföras till staten och att den ger en selektiv förmån till det enda företaget SeaFrance.

| (121) | När det gäller förekomsten av en förmån anser kommissionen, av de skäl som anges i avsnitt 7.2.1, att SeaFrance utgör ett företag i svårigheter. Eftersom SeaFrances ställning har försämrats mycket och företaget omfattas av en företagsrekonstruktion, skulle inte företaget klara att genomföra omstruktureringsplanen och möta sina likviditetsbehov. En privat aktör skulle inte ha tillfört kapital under sådana omständigheter. Dessutom har de franska myndigheterna inte ens försökt bevisa att den förväntade avkastningen motsvarar den som en privat investerare skulle ha krävt. Åtgärden består alltså av en selektiv förmån eftersom endast SeaFrance omfattas av den. Den har beviljats med offentliga medel eftersom SNCF är ett offentligt företag. Den kan hänföras till staten. |
| --- | --- |

(121)

När det gäller förekomsten av en förmån anser kommissionen, av de skäl som anges i avsnitt 7.2.1, att SeaFrance utgör ett företag i svårigheter. Eftersom SeaFrances ställning har försämrats mycket och företaget omfattas av en företagsrekonstruktion, skulle inte företaget klara att genomföra omstruktureringsplanen och möta sina likviditetsbehov. En privat aktör skulle inte ha tillfört kapital under sådana omständigheter. Dessutom har de franska myndigheterna inte ens försökt bevisa att den förväntade avkastningen motsvarar den som en privat investerare skulle ha krävt. Åtgärden består alltså av en selektiv förmån eftersom endast SeaFrance omfattas av den. Den har beviljats med offentliga medel eftersom SNCF är ett offentligt företag. Den kan hänföras till staten.

| (122) | När det gäller effekten på konkurrensen och påverkan på den unionsinterna handeln bör det erinras om att när ett företag agerar på en sektor där det råder effektiv konkurrens mellan producenter från olika medlemsstater kan, enligt en fast rättspraxis, allt stöd som företaget får från statliga myndigheter påverka handeln mellan medlemsstaterna och undergräva konkurrensen, om konkurrentföretagen inte kan öka sin marknadsandel för att företaget hålls kvar på marknaden (33). |
| --- | --- |

(122)

När det gäller effekten på konkurrensen och påverkan på den unionsinterna handeln bör det erinras om att när ett företag agerar på en sektor där det råder effektiv konkurrens mellan producenter från olika medlemsstater kan, enligt en fast rättspraxis, allt stöd som företaget får från statliga myndigheter påverka handeln mellan medlemsstaterna och undergräva konkurrensen, om konkurrentföretagen inte kan öka sin marknadsandel för att företaget hålls kvar på marknaden (33).

| (123) | I detta hänseende utgör det faktum att en ekonomisk sektor är avreglerad på unionsnivå bevisning för att stödet kan ha en verklig eller potentiell effekt på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna (34). |
| --- | --- |

(123)

I detta hänseende utgör det faktum att en ekonomisk sektor är avreglerad på unionsnivå bevisning för att stödet kan ha en verklig eller potentiell effekt på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna (34).

| (124) | I detta sammanhang måste det erinras om att sjötransporterna mellan medlemsstaterna från och med den 1 januari 1993 är fullständigt avreglerade, genom rådets förordning (EEG) nr 4055/86 av den 22 december 1986 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet mellan medlemsstater samt mellan medlemsstater och tredje land (35). |
| --- | --- |

(124)

I detta sammanhang måste det erinras om att sjötransporterna mellan medlemsstaterna från och med den 1 januari 1993 är fullständigt avreglerade, genom rådets förordning (EEG) nr 4055/86 av den 22 december 1986 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet mellan medlemsstater samt mellan medlemsstater och tredje land (35).

| (125) | I detta fall finns det, såsom tidigare har konstaterats, både intramodal konkurrens från andra aktörer som tillhandahåller sjötransporter på en avreglerad marknad, och intermodal konkurrens, bland annat i form av järnvägstransporter (36). |
| --- | --- |

(125)

I detta fall finns det, såsom tidigare har konstaterats, både intramodal konkurrens från andra aktörer som tillhandahåller sjötransporter på en avreglerad marknad, och intermodal konkurrens, bland annat i form av järnvägstransporter (36).

| (126) | Kommissionen drar slutsatsen att rekapitaliseringen kan stärka företagets position i förhållande till dess konkurrenter i handeln mellan unionens medlemsstater. Åtgärden påverkar alltså handeln mellan medlemsstaterna och riskerar att orsaka snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen drar slutsatsen att rekapitaliseringen kan stärka företagets position i förhållande till dess konkurrenter i handeln mellan unionens medlemsstater. Åtgärden påverkar alltså handeln mellan medlemsstaterna och riskerar att orsaka snedvridningar av konkurrensen.

| (127) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att åtgärden i fråga utgör ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(127)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att åtgärden i fråga utgör ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

7.1.2.   De lån som beskrivs i skäl 28–33

| (128) | Frankrike anser att de två lån som beskrivs i skäl 28–33 har beviljats till marknadsvillkor och att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi följaktligen har iakttagits (se skäl 116). |
| --- | --- |

(128)

Frankrike anser att de två lån som beskrivs i skäl 28–33 har beviljats till marknadsvillkor och att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi följaktligen har iakttagits (se skäl 116).

| (129) | Kommissionen delar inte denna slutsats. I detta fall har SNCF redan beviljat stöd till SeaFrance, i synnerhet undsättningsstödet, och planerar att bevilja ytterligare stöd, nämligen rekapitaliseringen. Syftet med lånen är detsamma som för de övriga stöden, nämligen att SeaFrance ska undsättas och omstruktureras. De beviljas vid en tidpunkt när SeaFrance är ett företag i svårigheter och samtidigt som omstruktureringsstöden. Detta säger sig självt när det gäller lånet på 99,7 miljoner euro, vars syfte precis som för rekapitaliseringen är att SeaFrance ska kunna möta sitt likviditetsbehov. Detta gäller dock även för lånet på [40–70] miljoner euro, vars syfte är att finansiera och tidigarelägga köpet av fartyget Molière enligt det finansiella leasingavtalet. Finansieringen av produktionsmedel, i detta fall fartyget, är nära förbundet med SeaFrances dagliga verksamhet. Genom att finansiera och tidigarelägga köpet enligt leasingavtalet vill SeaFrance minska sina verksamhetskostnader, vilket är ett led i företagets omstrukturering. Följaktligen är lånet på [40–70] miljoner euro också en del av SeaFrances omstrukturering. |
| --- | --- |

(129)

Kommissionen delar inte denna slutsats. I detta fall har SNCF redan beviljat stöd till SeaFrance, i synnerhet undsättningsstödet, och planerar att bevilja ytterligare stöd, nämligen rekapitaliseringen. Syftet med lånen är detsamma som för de övriga stöden, nämligen att SeaFrance ska undsättas och omstruktureras. De beviljas vid en tidpunkt när SeaFrance är ett företag i svårigheter och samtidigt som omstruktureringsstöden. Detta säger sig självt när det gäller lånet på 99,7 miljoner euro, vars syfte precis som för rekapitaliseringen är att SeaFrance ska kunna möta sitt likviditetsbehov. Detta gäller dock även för lånet på [40–70] miljoner euro, vars syfte är att finansiera och tidigarelägga köpet av fartyget Molière enligt det finansiella leasingavtalet. Finansieringen av produktionsmedel, i detta fall fartyget, är nära förbundet med SeaFrances dagliga verksamhet. Genom att finansiera och tidigarelägga köpet enligt leasingavtalet vill SeaFrance minska sina verksamhetskostnader, vilket är ett led i företagets omstrukturering. Följaktligen är lånet på [40–70] miljoner euro också en del av SeaFrances omstrukturering.

| (130) | Tribunalen klargjorde i sin dom som gällde BP Chemicals att det i en sådan situation finns anledning att analysera lånen tillsammans med de övriga åtgärderna snarare än separat för att avgöra om de utgör statliga stöd (37). |
| --- | --- |

(130)

Tribunalen klargjorde i sin dom som gällde BP Chemicals att det i en sådan situation finns anledning att analysera lånen tillsammans med de övriga åtgärderna snarare än separat för att avgöra om de utgör statliga stöd (37).

| (131) | Enligt tribunalens dom är det riktigt att enbart den omständigheten att ett offentligt företag redan har gjort kapitaltillskott som anses utgöra stöd till sitt dotterbolag inte omedelbart utesluter att en ytterligare åtgärd kan anses uppfylla kriteriet med en privat investerare som verkar på normala marknadsekonomiska villkor. Tribunalen ansåg emellertid i ett fall som rörde tre kapitaltillskott från samma investerare under en period av två år, varav de två första tillskotten inte gav någon avkastning, att det ankom på kommissionen att kontrollera om det tredje tillskottet skäligen kunde särskiljas från de två första och med avseende på kriteriet med en privat investerare kunde anses vara en självständig investering. |
| --- | --- |

(131)

Enligt tribunalens dom är det riktigt att enbart den omständigheten att ett offentligt företag redan har gjort kapitaltillskott som anses utgöra stöd till sitt dotterbolag inte omedelbart utesluter att en ytterligare åtgärd kan anses uppfylla kriteriet med en privat investerare som verkar på normala marknadsekonomiska villkor. Tribunalen ansåg emellertid i ett fall som rörde tre kapitaltillskott från samma investerare under en period av två år, varav de två första tillskotten inte gav någon avkastning, att det ankom på kommissionen att kontrollera om det tredje tillskottet skäligen kunde särskiljas från de två första och med avseende på kriteriet med en privat investerare kunde anses vara en självständig investering.

| (132) | Bland de omständigheter som tribunalen ansåg vara relevanta för att bedöma om den sista åtgärden skäligen kunde särskiljas från de två första och enligt kriteriet med en privat investerare anses vara en självständig investering, ingick bland annat den tidsföljd i vilken tillskotten ägde rum, deras syfte och den ställning som dotterbolaget befann sig i då besluten att genomföra vart och ett av tillskotten fattades. |
| --- | --- |

(132)

Bland de omständigheter som tribunalen ansåg vara relevanta för att bedöma om den sista åtgärden skäligen kunde särskiljas från de två första och enligt kriteriet med en privat investerare anses vara en självständig investering, ingick bland annat den tidsföljd i vilken tillskotten ägde rum, deras syfte och den ställning som dotterbolaget befann sig i då besluten att genomföra vart och ett av tillskotten fattades.

| (133) | Frankrike bestrider inte att rekapitaliseringen utgör ett stöd, eftersom man inte kan få en sådan avkastning som en privat investerare skulle ha krävt. Detta framgår även av tabellen i skäl 35, som visar finansieringsbehovet för perioden 2011–2017. Företaget kan nämligen inte ge någon utdelning alls under denna period. Med hänsyn till de stora kostnader i form av räntebetalningar och amorteringar på de lån som beskrivs i skäl 28–33 och den låga vinstmarginal som man räknar med i omstruktureringsplanen, kommer denna situation med största sannolikhet att kvarstå även efter 2017, till dess att lånen är fullständigt återbetalade 2023. Men en privat investerare i en klassisk bransch som sjötransporter skulle inte acceptera att en investering på 166,3 miljoner euro inte gav någon avkastning alls under en tolvårsperiod. Med hänsyn till att de två lånen har samma syfte som rekapitaliseringen, dvs. finansiering av omstruktureringskostnaderna, att företagets ekonomiska ställning inte har ändrats (företaget har svårigheter) och att lånen beviljats samtidigt som rekapitaliseringen, kan inte lånen skäligen särskiljas från undsättningsstödet och rekapitaliseringen. |
| --- | --- |

(133)

Frankrike bestrider inte att rekapitaliseringen utgör ett stöd, eftersom man inte kan få en sådan avkastning som en privat investerare skulle ha krävt. Detta framgår även av tabellen i skäl 35, som visar finansieringsbehovet för perioden 2011–2017. Företaget kan nämligen inte ge någon utdelning alls under denna period. Med hänsyn till de stora kostnader i form av räntebetalningar och amorteringar på de lån som beskrivs i skäl 28–33 och den låga vinstmarginal som man räknar med i omstruktureringsplanen, kommer denna situation med största sannolikhet att kvarstå även efter 2017, till dess att lånen är fullständigt återbetalade 2023. Men en privat investerare i en klassisk bransch som sjötransporter skulle inte acceptera att en investering på 166,3 miljoner euro inte gav någon avkastning alls under en tolvårsperiod. Med hänsyn till att de två lånen har samma syfte som rekapitaliseringen, dvs. finansiering av omstruktureringskostnaderna, att företagets ekonomiska ställning inte har ändrats (företaget har svårigheter) och att lånen beviljats samtidigt som rekapitaliseringen, kan inte lånen skäligen särskiljas från undsättningsstödet och rekapitaliseringen.

| (134) | Sett som en helhet är avkastningen på undsättningsstödet, rekapitaliseringen och de två lånen lägre än den avkastning som en privat investerare i en marknadsekonomi skulle kräva. Som redan klargjorts kan inte SNCF vänta sig någon avkastning på rekapitaliseringen före 2023. Även om avkastningen på de två lånen var för sig skulle uppfylla marknadsvillkoren – quod non –, skulle inte detta vara tillräckligt för att åtgärderna i sin helhet ska anses vara förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Utläggningarna nedan är alltså överflödiga. |
| --- | --- |

(134)

Sett som en helhet är avkastningen på undsättningsstödet, rekapitaliseringen och de två lånen lägre än den avkastning som en privat investerare i en marknadsekonomi skulle kräva. Som redan klargjorts kan inte SNCF vänta sig någon avkastning på rekapitaliseringen före 2023. Även om avkastningen på de två lånen var för sig skulle uppfylla marknadsvillkoren – quod non –, skulle inte detta vara tillräckligt för att åtgärderna i sin helhet ska anses vara förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Utläggningarna nedan är alltså överflödiga.

| (135) | De franska myndigheterna åberopar meddelandet om referensräntor för att motivera att de två lånen inte utgör stöd. De anser att räntan, med hänsyn till företagets ställning (CCC) och nivån på säkerheterna (normalt ställda), bör uppgå till 8,55 procent, dvs. Euribor 1 år plus 650 räntepunkter. De franska myndigheterna anser att detta är en försiktig tillämpning av meddelandet om referensräntor. |
| --- | --- |

(135)

De franska myndigheterna åberopar meddelandet om referensräntor för att motivera att de två lånen inte utgör stöd. De anser att räntan, med hänsyn till företagets ställning (CCC) och nivån på säkerheterna (normalt ställda), bör uppgå till 8,55 procent, dvs. Euribor 1 år plus 650 räntepunkter. De franska myndigheterna anser att detta är en försiktig tillämpning av meddelandet om referensräntor.

| (136) | Även om de två lånen borde ha utvärderats var för sig – quod non –, så har inte de franska myndigheterna bevisat att lånen har beviljats till marknadsränta. |
| --- | --- |

(136)

Även om de två lånen borde ha utvärderats var för sig – quod non –, så har inte de franska myndigheterna bevisat att lånen har beviljats till marknadsränta.

| (137) | I detta sammanhang vill kommissionen först och främst betona vad som står i det första stycket i meddelandet om referensräntor: ”Referens- och diskonteringsräntor används som ett mått på marknadsräntan och för att mäta stödekvivalenter, särskilt när stödet betalas ut i form av delbetalningar och för att beräkna stödinslaget i stödordningar som bygger på räntesubventioner. De används också för att kontrollera stödordningarnas förenlighet med reglerna för stöd av mindre betydelse och gruppundantagsförordningarna.” (38) Meddelandet om referensräntor kan alltså inte kopplas till kommissionens tillämpning av principen om en privat aktör i en marknadsekonomi, särskilt inte om de faktiska marknadsräntorna finns tillgängliga och skiljer sig påtagligt från de som erhålls genom metoden i meddelandet. |
| --- | --- |

(137)

I detta sammanhang vill kommissionen först och främst betona vad som står i det första stycket i meddelandet om referensräntor: ”Referens- och diskonteringsräntor används som ett mått på marknadsräntan och för att mäta stödekvivalenter, särskilt när stödet betalas ut i form av delbetalningar och för att beräkna stödinslaget i stödordningar som bygger på räntesubventioner. De används också för att kontrollera stödordningarnas förenlighet med reglerna för stöd av mindre betydelse och gruppundantagsförordningarna.” (38) Meddelandet om referensräntor kan alltså inte kopplas till kommissionens tillämpning av principen om en privat aktör i en marknadsekonomi, särskilt inte om de faktiska marknadsräntorna finns tillgängliga och skiljer sig påtagligt från de som erhålls genom metoden i meddelandet.

| (138) | Med tanke på att stöd- och långivaren i detta fall är densamma måste kommissionen stödja sig på andra aktörer än SNCF för att säkerställa att den föreslagna ersättningen faktiskt motsvarar den ersättning som skulle erhållas på marknaden. Kommissionen har vid ett flertal tillfällen frågat de franska myndigheterna vilken ränta ett oberoende finansinstitut skulle erbjuda, utan att få något svar. |
| --- | --- |

(138)

Med tanke på att stöd- och långivaren i detta fall är densamma måste kommissionen stödja sig på andra aktörer än SNCF för att säkerställa att den föreslagna ersättningen faktiskt motsvarar den ersättning som skulle erhållas på marknaden. Kommissionen har vid ett flertal tillfällen frågat de franska myndigheterna vilken ränta ett oberoende finansinstitut skulle erbjuda, utan att få något svar.

| (139) | Kommissionen har dessutom genomfört en marknadsundersökning. Enligt kommissionens beräkningar borde låneräntorna ligga runt 14 procent (en 5-årig swappränta på 2,825 procent (39) + ett genomsnitt för kreditswappar (CDS, ”credit default swap”) (40) under B- (dvs. CCC) på 11,18 procent + en premie på 0,2 procent) för att ligga i linje med marknaden, givet normalt ställda säkerheter. Detta motsvarar data som noterades i april, maj och juni 2011. De franska myndigheterna har inte heller, trots upprepade förfrågningar från kommissionen (41), tillhandahållit någon räntenotering eller erbjuden ränta från en privat bank. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen har dessutom genomfört en marknadsundersökning. Enligt kommissionens beräkningar borde låneräntorna ligga runt 14 procent (en 5-årig swappränta på 2,825 procent (39) + ett genomsnitt för kreditswappar (CDS, ”credit default swap”) (40) under B- (dvs. CCC) på 11,18 procent + en premie på 0,2 procent) för att ligga i linje med marknaden, givet normalt ställda säkerheter. Detta motsvarar data som noterades i april, maj och juni 2011. De franska myndigheterna har inte heller, trots upprepade förfrågningar från kommissionen (41), tillhandahållit någon räntenotering eller erbjuden ränta från en privat bank.

| (140) | Dessutom har kommissionen vid flera tillfällen (42) bett de franska myndigheterna att överväga en extern finansiering alternativt tillhandahålla en räntenotering eller en erbjuden ränta från en affärsbank. Dessa förslag har inte följts upp formellt. |
| --- | --- |

(140)

Dessutom har kommissionen vid flera tillfällen (42) bett de franska myndigheterna att överväga en extern finansiering alternativt tillhandahålla en räntenotering eller en erbjuden ränta från en affärsbank. Dessa förslag har inte följts upp formellt.

| (141) | Slutligen godtas inte de argument som de franska myndigheterna framför i skäl 116, enligt vilka kommissionen nyligen skulle ha tillämpat meddelandet om referensräntor i två förfaranden. I dessa två förföranden, varav ett fortfarande pågår, såg problematiken annorlunda ut. När det gäller Péti Nitrogénmüvek utgjorde alla de utredda åtgärderna statliga stöd. När det gäller Osinek har kommissionen ännu inte fattat något slutgiltigt beslut, och när lånet beviljades hade inga stödåtgärder anmälts. |
| --- | --- |

(141)

Slutligen godtas inte de argument som de franska myndigheterna framför i skäl 116, enligt vilka kommissionen nyligen skulle ha tillämpat meddelandet om referensräntor i två förfaranden. I dessa två förföranden, varav ett fortfarande pågår, såg problematiken annorlunda ut. När det gäller Péti Nitrogénmüvek utgjorde alla de utredda åtgärderna statliga stöd. När det gäller Osinek har kommissionen ännu inte fattat något slutgiltigt beslut, och när lånet beviljades hade inga stödåtgärder anmälts.

| (142) | Kommissionen drar slutsatsen att även lånen, som skulle finansiera det egna bidraget och det förtida utnyttjandet av köpoptionen på fartyget Molière, ger SeaFrance en förmån. Av de orsaker som anges i skäl 121–126 uppfylls även de tre övriga villkoren för förekomst av stöd (förmån beviljad genom statliga medel, effekt på konkurrensen och påverkan på den gemenskapsinterna handeln). Dessa lån utgör alltså statliga stöd. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen drar slutsatsen att även lånen, som skulle finansiera det egna bidraget och det förtida utnyttjandet av köpoptionen på fartyget Molière, ger SeaFrance en förmån. Av de orsaker som anges i skäl 121–126 uppfylls även de tre övriga villkoren för förekomst av stöd (förmån beviljad genom statliga medel, effekt på konkurrensen och påverkan på den gemenskapsinterna handeln). Dessa lån utgör alltså statliga stöd.

7.1.3.   Undsättningsstödet

| (143) | Av de orsaker som anges i skäl 30–47 i kommissionens beslut av den 18 augusti 2010, utgör det lån som SNCF beviljade SeaFrance som undsättningsstöd ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(143)

Av de orsaker som anges i skäl 30–47 i kommissionens beslut av den 18 augusti 2010, utgör det lån som SNCF beviljade SeaFrance som undsättningsstöd ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

7.2.   De tre stödåtgärdernas förenlighet

| (144) | Med hänsyn till att syftet med de tre stödåtgärderna var omstruktureringen i fråga, samt de franska myndigheternas påståenden i deras anmälningar, anser kommissionen att de tre stödåtgärdernas förenlighet med den inre marknaden måste analyseras på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget samt mot bakgrund av riktlinjerna. |
| --- | --- |

(144)

Med hänsyn till att syftet med de tre stödåtgärderna var omstruktureringen i fråga, samt de franska myndigheternas påståenden i deras anmälningar, anser kommissionen att de tre stödåtgärdernas förenlighet med den inre marknaden måste analyseras på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget samt mot bakgrund av riktlinjerna.

7.2.1.   Stödberättigande: företag i svårigheter

| (145) | För att ett företag ska kunna beviljas omstruktureringsstöd måste det kunna anses befinna sig i svårigheter i den mening som avses i avsnitt 2.1 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(145)

För att ett företag ska kunna beviljas omstruktureringsstöd måste det kunna anses befinna sig i svårigheter i den mening som avses i avsnitt 2.1 i riktlinjerna.

| (146) | I detta hänseende anser kommissionen att SeaFrance är ett företag i svårigheter i den mening som avses i punkt 10 a i riktlinjerna eftersom mer än hälften av det tecknade kapitalet har förlorats, då det gått från 81,7 miljoner euro 2007 till 57,7 miljoner euro 2008 och till -0,69 miljoner euro 2009 (dvs. en minskning på mer än 100 procent, eller 82,4 miljoner euro mellan 2007 och 2009), och att mer än en fjärdedel av detta kapital förlorats under de tolv senaste månaderna, då det gått från 57,7 miljoner euro 2008 till -0,69 miljoner euro 2009. |
| --- | --- |

(146)

I detta hänseende anser kommissionen att SeaFrance är ett företag i svårigheter i den mening som avses i punkt 10 a i riktlinjerna eftersom mer än hälften av det tecknade kapitalet har förlorats, då det gått från 81,7 miljoner euro 2007 till 57,7 miljoner euro 2008 och till -0,69 miljoner euro 2009 (dvs. en minskning på mer än 100 procent, eller 82,4 miljoner euro mellan 2007 och 2009), och att mer än en fjärdedel av detta kapital förlorats under de tolv senaste månaderna, då det gått från 57,7 miljoner euro 2008 till -0,69 miljoner euro 2009.

| (147) | SeaFrance kan dessutom anses befinna sig i svårigheter i den mening som avses i punkt 10 c i riktlinjerna eftersom företaget är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande. Såsom angavs i skäl 10 omfattas SeaFrance av en företagsrekonstruktion, enligt ett beslut från handelsdomstolen i Paris den 30 juni 2010. |
| --- | --- |

(147)

SeaFrance kan dessutom anses befinna sig i svårigheter i den mening som avses i punkt 10 c i riktlinjerna eftersom företaget är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande. Såsom angavs i skäl 10 omfattas SeaFrance av en företagsrekonstruktion, enligt ett beslut från handelsdomstolen i Paris den 30 juni 2010.

| (148) | Dessutom uppfylls villkoren i punkt 13 i riktlinjerna, trots att företaget ingår i SNCF-koncernen, eftersom det endast är SeaFrance som är i svårigheter och svårigheterna inte är en följd av en godtycklig kostnadsfördelning inom koncernen. |
| --- | --- |

(148)

Dessutom uppfylls villkoren i punkt 13 i riktlinjerna, trots att företaget ingår i SNCF-koncernen, eftersom det endast är SeaFrance som är i svårigheter och svårigheterna inte är en följd av en godtycklig kostnadsfördelning inom koncernen.

7.2.2.   Eget bidrag

| (149) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet ansåg kommissionen att SeaFrances egna bidrag till omstruktureringen var osäkert och otillräckligt med hänsyn till bestämmelserna i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(149)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet ansåg kommissionen att SeaFrances egna bidrag till omstruktureringen var osäkert och otillräckligt med hänsyn till bestämmelserna i riktlinjerna.

| (150) | I den ändrade omstruktureringsplanen föreslår de franska myndigheterna ett eget bidrag på [80–130] miljoner euro från SeaFrance, som består av följande åtgärder:






  — | Ett lån på 99,7 miljoner euro till 8,55 procents ränta för att finansiera SeaFrances omstrukturering. |
| --- | --- | --- |

(150)

I den ändrade omstruktureringsplanen föreslår de franska myndigheterna ett eget bidrag på [80–130] miljoner euro från SeaFrance, som består av följande åtgärder:

—

Ett lån på 99,7 miljoner euro till 8,55 procents ränta för att finansiera SeaFrances omstrukturering.

| — | Den planerade avyttringen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais (uppskattat marknadsvärde [0–10] miljoner euro enligt två oberoende experter). |
| --- | --- |

—

Den planerade avyttringen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais (uppskattat marknadsvärde [0–10] miljoner euro enligt två oberoende experter).

| — | Avyttringen av fartygen Renoir och Cézanne i juli 2011 mot ett belopp på [0–10] miljoner US-dollar, dvs. omkring [0–10] miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Avyttringen av fartygen Renoir och Cézanne i juli 2011 mot ett belopp på [0–10] miljoner US-dollar, dvs. omkring [0–10] miljoner euro.

| (151) | I enlighet med punkt 43 i riktlinjerna ska ”[s]tödbeloppet och stödnivån [...]begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hänsyn till de finansiella resurserna hos företaget, aktieägarna eller den företagsgrupp som företaget tillhör. Vid sådana bedömningar kommer allt krisstöd som tidigare beviljats att beaktas. Därför skall de stödmottagande företagen i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är oundgängliga för företagets överlevnad, eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor. Ett sådant bidrag är ett tecken på att marknaden tror på att lönsamheten verkligen kan återställas. Sådana bidrag skall vara reella, dvs. faktiska, exklusive alla väntade vinster såsom kassaflöden och de skall vara så stora som möjligt.” (43) |
| --- | --- |

(151)

I enlighet med punkt 43 i riktlinjerna ska ”[s]tödbeloppet och stödnivån [...]begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering med hänsyn till de finansiella resurserna hos företaget, aktieägarna eller den företagsgrupp som företaget tillhör. Vid sådana bedömningar kommer allt krisstöd som tidigare beviljats att beaktas. Därför skall de stödmottagande företagen i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är oundgängliga för företagets överlevnad, eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor. Ett sådant bidrag är ett tecken på att marknaden tror på att lönsamheten verkligen kan återställas. Sådana bidrag skall vara reella, dvs. faktiska, exklusive alla väntade vinster såsom kassaflöden och de skall vara så stora som möjligt.” (43)

| (152) | I punkt 7 i riktlinjerna klargörs också att det är ”lämpligt att med större tydlighet betona principen att [bidragstagaren ska lämna ett avsevärt bidrag till omstruktureringen som] måste vara reellt och fritt från stöd. Bidragstagarens insats tjänar ett dubbelt syfte: dels att visa att marknaderna (ägare, långivare) tror på att företaget åter skall kunna bli lönsamt inom rimlig tid, dels att garantera att omstruktureringsstödet begränsas till det minimum som krävs för att återställa lönsamheten och samtidigt begränsa snedvridningen av konkurrensen.[...]” (44). |
| --- | --- |

(152)

I punkt 7 i riktlinjerna klargörs också att det är ”lämpligt att med större tydlighet betona principen att [bidragstagaren ska lämna ett avsevärt bidrag till omstruktureringen som] måste vara reellt och fritt från stöd. Bidragstagarens insats tjänar ett dubbelt syfte: dels att visa att marknaderna (ägare, långivare) tror på att företaget åter skall kunna bli lönsamt inom rimlig tid, dels att garantera att omstruktureringsstödet begränsas till det minimum som krävs för att återställa lönsamheten och samtidigt begränsa snedvridningen av konkurrensen.[...]” (44).

| (153) | I unionens rättspraxis betonas också att det egna bidraget bör visa att marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt (45). |
| --- | --- |

(153)

I unionens rättspraxis betonas också att det egna bidraget bör visa att marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt (45).

| (154) | De franska myndigheterna har informerat kommissionen om att de två fartygen Renoir och Cézanne avyttrades den 7 juli 2011 mot ett belopp på 3,1 miljoner euro. |
| --- | --- |

(154)

De franska myndigheterna har informerat kommissionen om att de två fartygen Renoir och Cézanne avyttrades den 7 juli 2011 mot ett belopp på 3,1 miljoner euro.

| (155) | I och med den planerade avyttringen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais bör SeaFrances bidrag till följd av fartygsavyttringen uppgå till [10–20] miljoner euro. När den ursprungliga omstruktureringsplanen anmäldes hade de franska myndigheterna lovat att SeaFrance skulle göra sig av med fartygen Renoir och Cézanne. Dessa två avyttringar ägde rum i juli 2011. I kommissionens beslutspraxis har det fastställts att framtida försäljningar av tillgångar kan godtas som eget bidrag under förutsättning att medlemsstaten har tillhandahållit en realistisk uppskattning av deras marknadsvärde (46). I detta fall har de franska myndigheterna tillhandahållit två värderingar av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais gjorda av två oberoende experter, som båda två fastställer fartygets marknadsvärde till omkring [0–10] miljoner euro. Kommissionen konstaterar att en av de två experterna uppskattade marknadsvärdet på fartygen Renoir och Cézanne till [0–10] miljoner US-dollar i april 2011. Fartygen avyttrades sedan mot en ersättning på [0–10] miljoner US-dollar i juli 2011. Följaktligen anser kommissionen att det uppskattade marknadsvärdet kan bedömas vara realistiskt och att den planerade avyttringen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais kan godtas som eget bidrag. |
| --- | --- |

(155)

I och med den planerade avyttringen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais bör SeaFrances bidrag till följd av fartygsavyttringen uppgå till [10–20] miljoner euro. När den ursprungliga omstruktureringsplanen anmäldes hade de franska myndigheterna lovat att SeaFrance skulle göra sig av med fartygen Renoir och Cézanne. Dessa två avyttringar ägde rum i juli 2011. I kommissionens beslutspraxis har det fastställts att framtida försäljningar av tillgångar kan godtas som eget bidrag under förutsättning att medlemsstaten har tillhandahållit en realistisk uppskattning av deras marknadsvärde (46). I detta fall har de franska myndigheterna tillhandahållit två värderingar av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais gjorda av två oberoende experter, som båda två fastställer fartygets marknadsvärde till omkring [0–10] miljoner euro. Kommissionen konstaterar att en av de två experterna uppskattade marknadsvärdet på fartygen Renoir och Cézanne till [0–10] miljoner US-dollar i april 2011. Fartygen avyttrades sedan mot en ersättning på [0–10] miljoner US-dollar i juli 2011. Följaktligen anser kommissionen att det uppskattade marknadsvärdet kan bedömas vara realistiskt och att den planerade avyttringen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais kan godtas som eget bidrag.

| (156) | Inledningsvis uppgav de franska myndigheterna att lånet på [40–70] miljoner euro, som skulle finansiera utnyttjandet av köpoptionen på fartyget Molière, inte utgjorde ett ytterligare eget bidrag. Det ersätter det finansiella leasingavtalet för fartyget Molière, som är ett befintligt bidrag som inte tagits med i sammanställningen. Det har alltså inte inkluderats vid beräkningen av det totala egna bidraget. Men om finansieringen ersätter en befintlig finansiering måste kommissionen försäkra sig om att den uppfyller kriterierna för det egna bidragets förenlighet, särskilt att det är fritt från stöd. |
| --- | --- |

(156)

Inledningsvis uppgav de franska myndigheterna att lånet på [40–70] miljoner euro, som skulle finansiera utnyttjandet av köpoptionen på fartyget Molière, inte utgjorde ett ytterligare eget bidrag. Det ersätter det finansiella leasingavtalet för fartyget Molière, som är ett befintligt bidrag som inte tagits med i sammanställningen. Det har alltså inte inkluderats vid beräkningen av det totala egna bidraget. Men om finansieringen ersätter en befintlig finansiering måste kommissionen försäkra sig om att den uppfyller kriterierna för det egna bidragets förenlighet, särskilt att det är fritt från stöd.

| (157) | Om lånen har beviljats av SNCF i enlighet med punkt 43 i riktlinjerna måste kommissionen försäkra sig om att dessa finansieringar är fria från statligt stöd och att de visar att ”marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt”. Detta är inte fallet av följande tre skäl, som även var för sig skulle räcka för att stödja denna slutsats: |
| --- | --- |

(157)

Om lånen har beviljats av SNCF i enlighet med punkt 43 i riktlinjerna måste kommissionen försäkra sig om att dessa finansieringar är fria från statligt stöd och att de visar att ”marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt”. Detta är inte fallet av följande tre skäl, som även var för sig skulle räcka för att stödja denna slutsats:

| (158) | För det första, såsom kommissionen angivit i avsnitt 7.1.2, skäl 129–142 ovan, motsvarar inte villkoren för lånen marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

(158)

För det första, såsom kommissionen angivit i avsnitt 7.1.2, skäl 129–142 ovan, motsvarar inte villkoren för lånen marknadsvillkoren.

| (159) | Enligt kommissionens beräkningar borde låneräntorna ligga runt 14 procent (en 5-årig swappränta på 2,825 procent (47) + ett genomsnitt för kreditswappar (CDS, ”credit default swap”) (48) under B- (dvs. CCC) på 11,18 procent + en premie på 0,2 procent) för att ligga i linje med marknaden, givet normalt ställda säkerheter. Detta motsvarar data som noterades i april, maj och juni 2011. De franska myndigheterna har inte heller, trots upprepade förfrågningar från kommissionen (49), tillhandahållit någon räntenotering eller erbjuden ränta från en privat bank. |
| --- | --- |

(159)

Enligt kommissionens beräkningar borde låneräntorna ligga runt 14 procent (en 5-årig swappränta på 2,825 procent (47) + ett genomsnitt för kreditswappar (CDS, ”credit default swap”) (48) under B- (dvs. CCC) på 11,18 procent + en premie på 0,2 procent) för att ligga i linje med marknaden, givet normalt ställda säkerheter. Detta motsvarar data som noterades i april, maj och juni 2011. De franska myndigheterna har inte heller, trots upprepade förfrågningar från kommissionen (49), tillhandahållit någon räntenotering eller erbjuden ränta från en privat bank.

| (160) | För det andra, såsom påvisats i avsnitt 7.1.2, skäl 129–142, utgör lånen i fråga statliga stöd. De kan alltså inte anses vara ett eget bidrag som ska vara fritt från stöd, i enlighet med titeln som föregår punkt 43 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(160)

För det andra, såsom påvisats i avsnitt 7.1.2, skäl 129–142, utgör lånen i fråga statliga stöd. De kan alltså inte anses vara ett eget bidrag som ska vara fritt från stöd, i enlighet med titeln som föregår punkt 43 i riktlinjerna.

| (161) | För det tredje, enligt punkterna 7 och 73 i riktlinjerna är syftet med det faktiska bidraget i vilket fall som helst bland annat att visa att marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt (50). I detta specifika fall är den myndighet som beviljar stödet och moderbolaget en och samma juridiska person, dvs. SNCF, och åtgärderna i fråga vidtas samtidigt. Under dessa omständigheter kan inte detta syfte respekteras om det inte finns något faktiskt bidrag från en annan investerare eller långivare än SCNF. Myndigheten som beviljar stödet visar faktiskt inte på något sätt att marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt. |
| --- | --- |

(161)

För det tredje, enligt punkterna 7 och 73 i riktlinjerna är syftet med det faktiska bidraget i vilket fall som helst bland annat att visa att marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt (50). I detta specifika fall är den myndighet som beviljar stödet och moderbolaget en och samma juridiska person, dvs. SNCF, och åtgärderna i fråga vidtas samtidigt. Under dessa omständigheter kan inte detta syfte respekteras om det inte finns något faktiskt bidrag från en annan investerare eller långivare än SCNF. Myndigheten som beviljar stödet visar faktiskt inte på något sätt att marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt.

| (162) | Såsom angavs i skäl 141 anser kommissionen att den hänvisning som Frankrike gjorde i sina synpunkter till beslut som avser det stöd som det offentliga organet Osinek beviljade ČSA – Czech Airlines och de lån som den ungerska utvecklingsbanken beviljade den ungerska konstgödselproducenten Péti Nitrogénmüvek (se skäl 116), inte är relevant, eftersom kommissionen ännu inte har fattat det slutgiltiga beslutet i det första målet och det andra målet inte gäller en omstrukturering. |
| --- | --- |

(162)

Såsom angavs i skäl 141 anser kommissionen att den hänvisning som Frankrike gjorde i sina synpunkter till beslut som avser det stöd som det offentliga organet Osinek beviljade ČSA – Czech Airlines och de lån som den ungerska utvecklingsbanken beviljade den ungerska konstgödselproducenten Péti Nitrogénmüvek (se skäl 116), inte är relevant, eftersom kommissionen ännu inte har fattat det slutgiltiga beslutet i det första målet och det andra målet inte gäller en omstrukturering.

| (163) | Såsom tidigare angivits måste dessutom det egna bidraget visa att marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt, oberoende av om det finns ett stödinslag i lånen eller inte. |
| --- | --- |

(163)

Såsom tidigare angivits måste dessutom det egna bidraget visa att marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt, oberoende av om det finns ett stödinslag i lånen eller inte.

| (164) | I detta fall kan inte det bevisas genom finansieringen från SNCF. SNCF är i själva verket både stödgivare och den som tillhandahåller det egna bidraget. De franska myndigheterna har inte tillhandahållit några uppgifter som visar att en medveten och oberoende investerare skulle vara beredd att ge ett eget bidrag och ett lån för utnyttjandet av köpoptionen till de villkor som SNCF har föreslagit. |
| --- | --- |

(164)

I detta fall kan inte det bevisas genom finansieringen från SNCF. SNCF är i själva verket både stödgivare och den som tillhandahåller det egna bidraget. De franska myndigheterna har inte tillhandahållit några uppgifter som visar att en medveten och oberoende investerare skulle vara beredd att ge ett eget bidrag och ett lån för utnyttjandet av köpoptionen till de villkor som SNCF har föreslagit.

| (165) | SeaFrances egna bidrag i enlighet med punkt 43 i riktlinjerna, dvs. som är fritt från stöd och visar att marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt, uppgår följaktligen bara till [10–20] miljoner euro, eller mindre än [< 10] procent av omstruktureringskostnaderna. Tröskeln på 50 procent i enlighet med punkt 44 i riktlinjerna har alltså inte uppnåtts. Kommissionen anser följaktligen att SeaFrances egna bidrag till omstruktureringen är mycket otillräckligt med hänsyn till bestämmelserna i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(165)

SeaFrances egna bidrag i enlighet med punkt 43 i riktlinjerna, dvs. som är fritt från stöd och visar att marknaderna tror på att företaget åter ska kunna bli lönsamt, uppgår följaktligen bara till [10–20] miljoner euro, eller mindre än [< 10] procent av omstruktureringskostnaderna. Tröskeln på 50 procent i enlighet med punkt 44 i riktlinjerna har alltså inte uppnåtts. Kommissionen anser följaktligen att SeaFrances egna bidrag till omstruktureringen är mycket otillräckligt med hänsyn till bestämmelserna i riktlinjerna.

| (166) | Kommissionen noterar även att Frankrike varken har åberopat undantagsklausulen i punkt 44 i riktlinjerna eller tillhandahållit några bevis för att det skulle råda något undantagsfall. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen noterar även att Frankrike varken har åberopat undantagsklausulen i punkt 44 i riktlinjerna eller tillhandahållit några bevis för att det skulle råda något undantagsfall.

| (167) | Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att riktlinjernas krav på ett ”faktiskt bidrag, fritt från stöd” inte har uppfyllts. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att riktlinjernas krav på ett ”faktiskt bidrag, fritt från stöd” inte har uppfyllts.

7.2.3   Återställande av en långfristig lönsamhet

| (168) | I den mån SeaFrances egna bidrag till omstruktureringen är mycket otillräckligt med hänsyn till bestämmelserna i riktlinjerna anser inte kommissionen att det finns någon anledning att utvärdera villkoret om återgång till en långfristig lönsamhet. |
| --- | --- |

(168)

I den mån SeaFrances egna bidrag till omstruktureringen är mycket otillräckligt med hänsyn till bestämmelserna i riktlinjerna anser inte kommissionen att det finns någon anledning att utvärdera villkoret om återgång till en långfristig lönsamhet.

7.2.4.   Förhindrande av en orimlig snedvridning av konkurrensen (kompenserande åtgärder)

| (169) | I beslutet om inledande angav kommissionen att de kompenserande åtgärder som föreslagits av de franska myndigheterna var otillräckliga. I de synpunkter som lämnades till följd av beslutet om inledande medgav de franska myndigheterna (51) att de kompenserande åtgärderna var nästintill obefintliga (52). De angav att detta problem skulle åtgärdas inom ramen för en ändrad omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(169)

I beslutet om inledande angav kommissionen att de kompenserande åtgärder som föreslagits av de franska myndigheterna var otillräckliga. I de synpunkter som lämnades till följd av beslutet om inledande medgav de franska myndigheterna (51) att de kompenserande åtgärderna var nästintill obefintliga (52). De angav att detta problem skulle åtgärdas inom ramen för en ändrad omstruktureringsplan.

| (170) | Ytterligare kompenserande åtgärder har föreslagits inom ramen för den omstruktureringsplan som lämnades den 12 september 2011, i synnerhet den kommande avyttringen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais. De franska myndigheterna nämner även den redan genomförda avyttringen av fartygen Renoir och Cézanne, minskningen av antalet överfarter (indragning av 5 830 överfarter, dvs. en minskning på 37,6 procent jämfört med antalet överfarter 2007) och minskningen av SeaFrances marknadsandel ([10–15] procent av marknaden för biltransporter under perioden 2012–2019, jämfört med [15–20] procent 2008). |
| --- | --- |

(170)

Ytterligare kompenserande åtgärder har föreslagits inom ramen för den omstruktureringsplan som lämnades den 12 september 2011, i synnerhet den kommande avyttringen av fraktfartyget Nord Pas-de-Calais. De franska myndigheterna nämner även den redan genomförda avyttringen av fartygen Renoir och Cézanne, minskningen av antalet överfarter (indragning av 5 830 överfarter, dvs. en minskning på 37,6 procent jämfört med antalet överfarter 2007) och minskningen av SeaFrances marknadsandel ([10–15] procent av marknaden för biltransporter under perioden 2012–2019, jämfört med [15–20] procent 2008).

| (171) | I den mån SeaFrances egna bidrag till omstruktureringen är mycket otillräckligt med hänsyn till bestämmelserna i riktlinjerna anser inte kommissionen att det finns någon anledning att utvärdera de föreslagna kompenserande åtgärderna. |
| --- | --- |

(171)

I den mån SeaFrances egna bidrag till omstruktureringen är mycket otillräckligt med hänsyn till bestämmelserna i riktlinjerna anser inte kommissionen att det finns någon anledning att utvärdera de föreslagna kompenserande åtgärderna.

7.2.5.   Konsekvenser av omstruktureringsstödets oförenlighet för undsättningsstödet

| (172) | Till följd av Frankrikes anmälan av omstruktureringsplanen den 18 februari 2011 förlängdes den 6 månader långa tidsfristen för att betala tillbaka lånet, i enlighet med punkt 26 i riktlinjerna, till dess att kommissionen har fattat beslut om omstruktureringsplanen. Kommissionen anser att de åtgärder som anmälts såsom omstruktureringsstöd inte uppfyller riktlinjernas villkor om förenlighet, och därför måste konsekvenserna dras av denna oförenlighet. Följaktligen får inte lånet förlängas efter dagen för detta beslut, utan måste betalas tillbaka utan dröjsmål. |
| --- | --- |

(172)

Till följd av Frankrikes anmälan av omstruktureringsplanen den 18 februari 2011 förlängdes den 6 månader långa tidsfristen för att betala tillbaka lånet, i enlighet med punkt 26 i riktlinjerna, till dess att kommissionen har fattat beslut om omstruktureringsplanen. Kommissionen anser att de åtgärder som anmälts såsom omstruktureringsstöd inte uppfyller riktlinjernas villkor om förenlighet, och därför måste konsekvenserna dras av denna oförenlighet. Följaktligen får inte lånet förlängas efter dagen för detta beslut, utan måste betalas tillbaka utan dröjsmål.

| (173) | Det belopp som ska återkrävas består av undsättningsstödets kapitalbelopp, ökat med upplupen avtalsenlig ränta som ännu inte betalats den dag då detta beslut har delgivits, samt ränta, från och med den dag då detta beslut har delgivits, beräknad i enlighet med kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (53). |
| --- | --- |

(173)

Det belopp som ska återkrävas består av undsättningsstödets kapitalbelopp, ökat med upplupen avtalsenlig ränta som ännu inte betalats den dag då detta beslut har delgivits, samt ränta, från och med den dag då detta beslut har delgivits, beräknad i enlighet med kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (53).

VIII.   SLUTSATS

| (174) | Kapitaltillskottet på 166,3 miljoner euro, lånet på 99,7 miljoner euro och lånet på [40–70] miljoner euro som SNCF planerar att bevilja SeaFrance utgör statliga stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Dessa stöd är oförenliga med den inre marknaden och får därför inte genomföras. |
| --- | --- |

(174)

Kapitaltillskottet på 166,3 miljoner euro, lånet på 99,7 miljoner euro och lånet på [40–70] miljoner euro som SNCF planerar att bevilja SeaFrance utgör statliga stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Dessa stöd är oförenliga med den inre marknaden och får därför inte genomföras.

| (175) | Det lån som Frankrike, genom SNCF, har beviljat SeaFrance såsom undsättningsstöd, som godkändes genom kommissionens beslut av den 18 augusti 2010, ska återbetalas utan dröjsmål med tillägg av upplupen avtalsenlig ränta som ännu inte har betalats den dag då detta beslut delges. |
| --- | --- |

(175)

Det lån som Frankrike, genom SNCF, har beviljat SeaFrance såsom undsättningsstöd, som godkändes genom kommissionens beslut av den 18 augusti 2010, ska återbetalas utan dröjsmål med tillägg av upplupen avtalsenlig ränta som ännu inte har betalats den dag då detta beslut delges.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kapitaltillskottet på 166,3 miljoner euro, lånet på 99,7 miljoner euro och lånet på [40–70] miljoner euro som Republiken Frankrike, genom SNCF, planerar att genomföra i form av omstruktureringsstöd till förmån för SeaFrance utgör statliga stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och är oförenliga med den inre marknaden.

Dessa stöd får därför inte genomföras.

Artikel 2

Det lån som Frankrike, genom SNCF, har beviljat SeaFrance såsom undsättningsstöd, som godkändes genom kommissionens beslut av den 18 augusti 2010, utgör ett statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 3

1.   Frankrike ska, genom SNCF, återkräva det stöd som anges i artikel 2 från stödmottagaren med tillägg av upplupen avtalsenlig ränta som ännu inte har betalats den dag då detta beslut delges.

2.   De belopp som ska återkrävas löper med ränta från och med den dag då detta beslut delges till och med den dag då det återbetalas.

3.   Räntan ska beräknas som kapitaliserad ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004.

Artikel 4

1.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 2 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Frankrike ska se till att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då det har delgivits.

Artikel 5

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Frankrike lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Kapitalbeloppet av det stöd som ska återkrävas från stödmottagaren, omfattande lånebeloppet och upplupen ränta som ännu inte har betalats. |
| --- | --- |

a)

Kapitalbeloppet av det stöd som ska återkrävas från stödmottagaren, omfattande lånebeloppet och upplupen ränta som ännu inte har betalats.

| b) | Det räntebelopp som ska återkrävas från stödmottagaren och som ska beräknas enligt principerna i artikel 3.3. |
| --- | --- |

b)

Det räntebelopp som ska återkrävas från stödmottagaren och som ska beräknas enligt principerna i artikel 3.3.

| c) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. |
| --- | --- |

c)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut.

| d) | Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Frankrike ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 2 har slutförts. Frankrike ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Frankrike ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdad i Bryssel den 24 oktober 2011.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 208, 14.7.2011, s. 8.

1

(2)  EUT C 102, 2.4.2011, s. 2.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  [...].

4

(5)  Artikel L. 622–1 stycke 1 i Code de commerce (franska handelslagen)

5

Code de commerce

(6)  En euro för de materiella tillgångarna (verksamheten, fartygen, slot-tider m.m.), en euro för de immateriella tillgångarna (datasystemen m.m.) och en euro för lagren.

6

(7)  Dom av den 9 september 2009 i mål T-227/01–T-229/01, T-265/01, T-266/01 och T-270/01, Diputación Foral de Álava och Gobierno Vasco mot kommissionen, REG s. II-3029, punkterna 259–272.

7

(8)  Tusental passagerare.

8

(9)  Tusental enheter.

9

(10)  Resturanger, försäljning av bland annat alkohol, tobak och parfymer.

10

(11)  EUT C 14, 19.1.2008, s. 6.

11

(12)  Tillämpningen av denna metod presenteras i bilaga 5 till de franska myndigheternas synpunkter av den 12 september 2011, som ändrar den ursprungliga omstruktureringsplanen.

12

(13)  Euribor 12 månader + Marginal + Förvaltningskostnader = 2,18 procent + [0–5] procent + (mellan [0,00–0,20] procent och [0,10–0,20] procent).

13

(14)  Finansiell bruttoskuld/EBITDA. EBITDA (”Earning Before Interest, Tax, Depreciation and Amortisation”) är jämförbart med rörelseresultat före räntor, skatter och avskrivningar.

14

(15)  Finansiell bruttoskuld/Eget kapital.

15

(16)  Eget kapital/Totalt kapital.

16

(17)  EBITDA/Finansnetto.

17

(18)  Nettokassa*360/Omsättning.

18

(19)  EBITDA/Omsättning.

19

(20)  Säkerheterna består för lånet på 99,7 miljoner euro av ett hypotek med bästa rätt på Rodin (enligt de franska myndigheterna uppgår marknadsvärdet till [...] miljoner euro, fri från panträtt) och ett hypotek med näst bästa rätt på Berlioz (enligt de franska myndigheterna uppgår marknadsvärdet till [...] miljoner euro, [...]) och för lånet på [40–70] miljoner euro av ett hypotek på fartyget Molière (enligt de franska myndigheterna uppskattas marknadsvärdet till [...] miljoner euro).

20

(21)  [...].

21

(22)  Enligt P&O skulle den berörda marknaden vara marknaden för korta sjöresor (dvs. mellan Dover och Frankrike) för passagerare och gods (”Short French Sea tourist and freight market”).

22

(23)  Miljoner euro.

23

Källa: P&O:s synpunkter.

Källa

(24)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

24

(25)  Nord Littoral, 9.4.2010, s. 10.

25

Nord Littoral

(26)  Dom av den 9 september 2009 i mål T-227/01–T-229/01, T-265/01, T-266/01 och T-270/01, Diputación Foral de Álava och Gobierno Vasco mot kommissionen, REG s. II-3029, punkterna 259–272.

26

(27)  Miljoner euro.

27

(28)  http://www.doverport.co.uk/_assets/client/images/collateral/30%20year%20master%20plan%20zoning%20report.pdf

28

(29)  http://www.doverport.co.uk/_assets/client/images/collateral/dover_consultation_web.pdf

29

(30)  Beslut av den 24 februari 2010 i mål nr NN 1/2010 (f.d. CP 371/2009) – Republiken Tjeckien ČSA – Czech Airlines – Möjliga konsekvenser för statligt stöd av ett lån beviljat av Osinek a.s.

30

(31)  Kommissionens beslut av den 27 oktober 2010 om det statliga stöd C 14/09 (f.d. NN 17/09) som Ungern har beviljat Péti Nitrogénművek Zrt. (EUT L 118, 6.5.2011, s. 9).

31

(32)  Se till exempel domstolens dom av den 10 januari 2006 i mål C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze mot Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., REG 2006, s. I-289, punkt 129.

32

(33)  Se bland annat domstolens dom av den 21 mars 1991 i mål C-305/89, Italienska republiken mot Europeiska gemenskapernas kommission, REG s. I-1603.

33

(34)  Domstolens dom av den 13 februari 2003 i mål C-409/00, Konungariket Spanien mot Europeiska gemenskapernas kommission, REG 2003, s. I-1487.

34

(35)  EUT L 378, 31.12.1986, s. 1.

35

(36)  Bland annat Eurotunnels järnvägstransporter av passagerare och gods.

36

(37)  Förstainstansrättens dom av den 15 september 1998 i mål T-11/95, BP Chemicals Limited mot Europeiska kommissionen, REG 1998, s. II-3235, punkterna 170 och 171.

37

(38)  EUT C 14, 19.1.2008, s. 6.

38

(39)  Den 1 juli 2011, Bloomberg EUSA5.

39

(40)  Alla sektorer.

40

(41)  [...].

41

(42)  Se skäl 9 ovan.

42

(43)  Understrykningen tillagd.

43

(44)  Understrykningen tillagd.

44

(45)  Tribunalens dom av den 7 december 2010 i mål T-11/07, Frucona Košiče mot kommissionen, ännu ej offentliggjord i REG, punkterna 244 och 245.

45

(46)  Beslut N488/2009, Omstruktureringsstöd till POLFA, Tarchomińskie Zakłady Farmaceutyczne ”POLFA” SA, skäl 47.

46

(47)  Den 1 juli 2011, Bloomberg EUSA5.

47

(48)  Genomsnitt för kreditswappar i alla sektorer.

48

(49)  [...].

49

(50)  Tribunalens dom av den 7 december 2010 i mål T-11/07, Frucona Košiče mot kommissionen, ännu ej offentliggjord i REG, punkt 245.

50

(51)  Se avsnitt 2.2 (slutet av s. 19 samt s. 20) i de franska myndigheternas synpunkter.

51

(52)  Enligt 2004 års riktlinjer för statligt stöd till omstrukturering ska de kompenserande åtgärderna vidtas för att minimera de negativa effekterna på handeln. De kan omfatta avyttring av tillgångar, kapacitetsminskning eller neddragen marknadsnärvaro.

52

(53)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

53

---

| 21.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 195/19

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 mars 2012

om Statligt stöd SA.12522 (C 37/08) – Frankrike – Tillämpningen av Sernam 2-beslutet

[delgivet med nr C(2012) 1616]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2012/398/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   ALLMÄNT PROCESSUELLT SAMMANHANG

| (1) | Den 23 maj 2001 godkände kommissionen ett omstruktureringsstöd till SCS Sernam (kommanditbolag), som i december 2001 blev Sernam SA (nedan kallat Sernam 1-beslutet) (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 23 maj 2001 godkände kommissionen ett omstruktureringsstöd till SCS Sernam (kommanditbolag), som i december 2001 blev Sernam SA (nedan kallat Sernam 1-beslutet) (3).

| (2) | Den 20 oktober 2004 antog kommissionen ett slutgiltigt beslut genom vilket det bekräftas att det stöd på 503 miljoner euro som godkänts genom Sernam 1-beslutet är förenligt med den inre marknaden på vissa villkor (nedan kallat Sernam 2-beslutet) (4). I beslutet konstateras även att ett ytterligare stöd på 41 miljoner euro är oförenligt med den inre marknaden och ska återkrävas av Frankrike. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 oktober 2004 antog kommissionen ett slutgiltigt beslut genom vilket det bekräftas att det stöd på 503 miljoner euro som godkänts genom Sernam 1-beslutet är förenligt med den inre marknaden på vissa villkor (nedan kallat Sernam 2-beslutet) (4). I beslutet konstateras även att ett ytterligare stöd på 41 miljoner euro är oförenligt med den inre marknaden och ska återkrävas av Frankrike.

| (3) | Genom en skrivelse av den 24 juni 2005 klagade en första tredjepart (nedan kallad den första klaganden) på bristfällig tillämpning av Sernam 2-beslutet (5). |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 24 juni 2005 klagade en första tredjepart (nedan kallad den första klaganden) på bristfällig tillämpning av Sernam 2-beslutet (5).

| (4) | Den 22 februari 2006 väckte den första klaganden dessutom en passivitetstalan mot kommissionen, eftersom den inte dittills behandlat klagomålet. |
| --- | --- |

(4)

Den 22 februari 2006 väckte den första klaganden dessutom en passivitetstalan mot kommissionen, eftersom den inte dittills behandlat klagomålet.

| (5) | Genom en skrivelse av den 10 april 2006 lämnade även en andra berörd part, företaget Mory Group (nedan kallat den andra klaganden), in ett klagomål till kommissionen (6). |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 10 april 2006 lämnade även en andra berörd part, företaget Mory Group (nedan kallat den andra klaganden), in ett klagomål till kommissionen (6).

| (6) | De två klagandena ansåg i huvudsak att Sernam 2-beslutet hade tillämpats felaktigt och begärde att kommissionen skulle inleda ett nytt formellt granskningsförfarande gällande Frankrikes tillämpning av Sernam 2-beslutet. |
| --- | --- |

(6)

De två klagandena ansåg i huvudsak att Sernam 2-beslutet hade tillämpats felaktigt och begärde att kommissionen skulle inleda ett nytt formellt granskningsförfarande gällande Frankrikes tillämpning av Sernam 2-beslutet.

| (7) | Genom en skrivelse av den 16 juli 2008 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUT-fördraget avseende Frankrikes tillämpning av Sernam 2-beslutet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet). Kommissionen ställde sig framför allt tvivlande till att de förfaranden som Frankrike enligt egen utsago valt för att tillämpa Sernam 2-beslutet var förenliga med det beslutet och ansåg att dessa förfaranden kunde inrymma nytt statligt stöd. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 16 juli 2008 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUT-fördraget avseende Frankrikes tillämpning av Sernam 2-beslutet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet). Kommissionen ställde sig framför allt tvivlande till att de förfaranden som Frankrike enligt egen utsago valt för att tillämpa Sernam 2-beslutet var förenliga med det beslutet och ansåg att dessa förfaranden kunde inrymma nytt statligt stöd.

| (8) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (7). De två klagandenas argument sammanfattas i skäl 16 i det beslutet. I samma beslut uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med sina synpunkter på Frankrikes tillämpning av Sernam 2-beslutet. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (7). De två klagandenas argument sammanfattas i skäl 16 i det beslutet. I samma beslut uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med sina synpunkter på Frankrikes tillämpning av Sernam 2-beslutet.

| (9) | Den 8 oktober 2008 lade de franska myndigheterna fram sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(9)

Den 8 oktober 2008 lade de franska myndigheterna fram sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet.

| (10) | Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den första klaganden lämnade synpunkter den 13 november 2008. Société nationale des chemins de fer (nedan kallat SNCF) lämnade synpunkter den 6 februari 2009. Investeringsfonden Butler Capital Partners (nedan kallad BCP) lämnade synpunkter den 9 februari 2009. Den 25 mars 2009 översände kommissionen de synpunkter som mottagits till Frankrike, som gavs tillfälle att bemöta dem. Den 7 maj 2009 mottog kommissionen de franska myndigheternas kommentarer till den första klagandens synpunkter. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den första klaganden lämnade synpunkter den 13 november 2008. Société nationale des chemins de fer (nedan kallat SNCF) lämnade synpunkter den 6 februari 2009. Investeringsfonden Butler Capital Partners (nedan kallad BCP) lämnade synpunkter den 9 februari 2009. Den 25 mars 2009 översände kommissionen de synpunkter som mottagits till Frankrike, som gavs tillfälle att bemöta dem. Den 7 maj 2009 mottog kommissionen de franska myndigheternas kommentarer till den första klagandens synpunkter.

| (11) | Den 15 mars 2011 anmodade den andra klaganden kommissionen att genomföra ”bevisupptagning” för att kontrollera hur Sernam 2-beslutet tillämpats. Kommissionen svarade den 18 maj 2011 och redogjorde för den bevisupptagning som skett sedan beslutet om att inleda förfarandet antagits. |
| --- | --- |

(11)

Den 15 mars 2011 anmodade den andra klaganden kommissionen att genomföra ”bevisupptagning” för att kontrollera hur Sernam 2-beslutet tillämpats. Kommissionen svarade den 18 maj 2011 och redogjorde för den bevisupptagning som skett sedan beslutet om att inleda förfarandet antagits.

| (12) | Den 25 november 2009 och den 29 november 2011 begärde kommissionen upplysningar av de franska myndigheterna. Svaren mottogs den 15 januari 2010 respektive den 25 januari 2012. |
| --- | --- |

(12)

Den 25 november 2009 och den 29 november 2011 begärde kommissionen upplysningar av de franska myndigheterna. Svaren mottogs den 15 januari 2010 respektive den 25 januari 2012.

1.2   NATIONELLT PROCESSUELLT SAMMANHANG

| (13) | Den 3 januari 2007 begärde företaget Mory group att de franska myndigheterna skulle utfärda två återkrav: 1) ett till Sernam SA för det stöd på 41 miljoner euro som förklarats oförenligt med den gemensamma marknaden genom Sernam 2-beslutet och som, enligt Mory group, inte återkrävts av Frankrike, och 2) ett till mottagaren (ej namngiven) av det omstruktureringsstöd till Sernam SA som Frankrike påstods ha beviljats i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s tillgångar (denna transaktion beskrivs närmare i avsnitt 2.4 i detta beslut). |
| --- | --- |

(13)

Den 3 januari 2007 begärde företaget Mory group att de franska myndigheterna skulle utfärda två återkrav: 1) ett till Sernam SA för det stöd på 41 miljoner euro som förklarats oförenligt med den gemensamma marknaden genom Sernam 2-beslutet och som, enligt Mory group, inte återkrävts av Frankrike, och 2) ett till mottagaren (ej namngiven) av det omstruktureringsstöd till Sernam SA som Frankrike påstods ha beviljats i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s tillgångar (denna transaktion beskrivs närmare i avsnitt 2.4 i detta beslut).

| (14) | Finansministern avvisade den andra klagandens krav genom en skrivelse. Mory group har överklagat detta avslag vid Paris förvaltningsdomstol med hänvisning till maktmissbruk. Såvitt kommissionen känner till har tvisten ännu inte avgjorts. |
| --- | --- |

(14)

Finansministern avvisade den andra klagandens krav genom en skrivelse. Mory group har överklagat detta avslag vid Paris förvaltningsdomstol med hänvisning till maktmissbruk. Såvitt kommissionen känner till har tvisten ännu inte avgjorts.

| (15) | Den 31 januari 2012 inleddes dessutom ett ackordsförfarande mot företaget Sernam Xpress (nedan kallat Sernam Xpress). Sernam Xpress är det företag som mottog Sernam SA:s icke-finansiella tillgångar och icke-finansiella skulder i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s tillgångar (denna transaktion beskrivs närmare i avsnitt 2.4). Handelsdomstolen i Nanterre beslutade om en observationsperiod på sex månader och slog fast att en ny förhandling skulle hållas den 27 mars 2012. |
| --- | --- |

(15)

Den 31 januari 2012 inleddes dessutom ett ackordsförfarande mot företaget Sernam Xpress (nedan kallat Sernam Xpress). Sernam Xpress är det företag som mottog Sernam SA:s icke-finansiella tillgångar och icke-finansiella skulder i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s tillgångar (denna transaktion beskrivs närmare i avsnitt 2.4). Handelsdomstolen i Nanterre beslutade om en observationsperiod på sex månader och slog fast att en ny förhandling skulle hållas den 27 mars 2012.

2.   BESKRIVNING

2.1   FÖRETAGET SERNAM

| (16) | Sernam bildades 1970 som en avdelning inom SNCF, och dess verksamhet har sedan dess bestått i budtjänster och expressbefordran av paket och lastpallar (8). |
| --- | --- |

(16)

Sernam bildades 1970 som en avdelning inom SNCF, och dess verksamhet har sedan dess bestått i budtjänster och expressbefordran av paket och lastpallar (8).

| (17) | Den 1 februari 2000 överläts hela Sernams verksamhet till ett dotterbolag, och därigenom bildades SCS Sernam (kommanditbolag). SCS Sernam omvandlades den 21 december 2001 till aktiebolag (Sernam SA). Sernam SA hade 2005 tio operativa dotterbolag och ett vägtransportföretag, Sernam Transport Route. |
| --- | --- |

(17)

Den 1 februari 2000 överläts hela Sernams verksamhet till ett dotterbolag, och därigenom bildades SCS Sernam (kommanditbolag). SCS Sernam omvandlades den 21 december 2001 till aktiebolag (Sernam SA). Sernam SA hade 2005 tio operativa dotterbolag och ett vägtransportföretag, Sernam Transport Route.

| (18) | Den 17 oktober 2005 övertog Sernam Xpress Sernam SA:s icke-finansiella tillgångar och icke-finansiella skulder i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam (denna transaktion beskrivs närmare i avsnitt 2.4). Sernam Xpress ägdes därmed till 100 % av Financière Sernam. |
| --- | --- |

(18)

Den 17 oktober 2005 övertog Sernam Xpress Sernam SA:s icke-finansiella tillgångar och icke-finansiella skulder i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam (denna transaktion beskrivs närmare i avsnitt 2.4). Sernam Xpress ägdes därmed till 100 % av Financière Sernam.

| (19) | Under 2006 gick BCP in i Sernam Xpress med en andel på 51,8 %. Samtidigt förvärvade Sernam Xpress transportföretaget Coulonge med säte i Limoges. |
| --- | --- |

(19)

Under 2006 gick BCP in i Sernam Xpress med en andel på 51,8 %. Samtidigt förvärvade Sernam Xpress transportföretaget Coulonge med säte i Limoges.

| (20) | Under 2011 blev företagen Financière Sernam och Sernam Xpress tvungna att återställa sitt egna kapital före räkenskapsårets utgång. Eftersom BCP inte tillförde det nödvändiga kapitalet vidtogs två åtgärder. |
| --- | --- |

(20)

Under 2011 blev företagen Financière Sernam och Sernam Xpress tvungna att återställa sitt egna kapital före räkenskapsårets utgång. Eftersom BCP inte tillförde det nödvändiga kapitalet vidtogs två åtgärder.

| (21) | För det första överlät Sernam Xpress i maj 2011 varumärket Sernam till sitt operativa dotterbolag Sernam Services (överlåtelsen värderas till 15 miljoner euro). |
| --- | --- |

(21)

För det första överlät Sernam Xpress i maj 2011 varumärket Sernam till sitt operativa dotterbolag Sernam Services (överlåtelsen värderas till 15 miljoner euro).

| (22) | För det andra upplöstes företaget Sernam Xpress den 30 juni 2011, och företaget Financière Sernam övertog som enda närstående bolag dess tillgångar och skulder (transaktionen kallas nedan överlåtelsen av samtliga tillgångar och skulder). |
| --- | --- |

(22)

För det andra upplöstes företaget Sernam Xpress den 30 juni 2011, och företaget Financière Sernam övertog som enda närstående bolag dess tillgångar och skulder (transaktionen kallas nedan överlåtelsen av samtliga tillgångar och skulder).

| (23) | Koncernen Sernam består följaktligen i dag av Financière Sernam och dotterbolagen till tidigare Sernam Xpress, dvs. Sernam Services, som redan nämnts, och företaget Aster (nedan kallat Aster). Aster är det tidigare företaget Sernam Transport Route. Sernam Xpress hade sålt detta dotterbolag i december 2005 och beviljat köparen en omsättningsgaranti. I mars 2008 köpte Sernam Xpress tillbaka företaget, som då bytt namn till Aster. I samband med återköpet tillförde Sernam Xpress 5 miljoner euro till Aster i form av löpande kredit. Denna löpande kredit avstods till Aster vid ett styrelsemöte i juli. I december 2011 gav Financière Sernam, som under tiden köpt upp Sernam Xpress (se skäl 22), Aster ett kapitaltillskott genom att avstå en löpande kredit på 5 599 998 euro till företaget. |
| --- | --- |

(23)

Koncernen Sernam består följaktligen i dag av Financière Sernam och dotterbolagen till tidigare Sernam Xpress, dvs. Sernam Services, som redan nämnts, och företaget Aster (nedan kallat Aster). Aster är det tidigare företaget Sernam Transport Route. Sernam Xpress hade sålt detta dotterbolag i december 2005 och beviljat köparen en omsättningsgaranti. I mars 2008 köpte Sernam Xpress tillbaka företaget, som då bytt namn till Aster. I samband med återköpet tillförde Sernam Xpress 5 miljoner euro till Aster i form av löpande kredit. Denna löpande kredit avstods till Aster vid ett styrelsemöte i juli. I december 2011 gav Financière Sernam, som under tiden köpt upp Sernam Xpress (se skäl 22), Aster ett kapitaltillskott genom att avstå en löpande kredit på 5 599 998 euro till företaget.

| (24) | Koncernen Sernams finansiella situation blev allt sämre, och ett ackordsförfarande inleddes den 31 januari 2011 mot företagen Financière Sernam och Sernam Services. Den 3 februari 2011 försattes dotterbolaget Aster i likvidation med tillfälligt fortsatt verksamhet. Handelsdomstolen i Nanterre beslutade om en observationsperiod på sex månader och slog fast att en ny förhandling skulle hållas den 27 mars 2012. |
| --- | --- |

(24)

Koncernen Sernams finansiella situation blev allt sämre, och ett ackordsförfarande inleddes den 31 januari 2011 mot företagen Financière Sernam och Sernam Services. Den 3 februari 2011 försattes dotterbolaget Aster i likvidation med tillfälligt fortsatt verksamhet. Handelsdomstolen i Nanterre beslutade om en observationsperiod på sex månader och slog fast att en ny förhandling skulle hållas den 27 mars 2012.

2.2   SERNAM 1-BESLUTET AV DEN 23 MAJ 2001

| (25) | Genom Sernam 1-beslutet godkände kommissionen ett stöd på 503 miljoner euro för omstruktureringen av SCS Sernam. Detta stöd godkändes främst med hänsyn till en försäkran från Frankrike om att företaget skulle säljas. 60 % av SCS Sernams kapital skulle övertas av Géodis SA (9), ett transport- och logistikföretag noterat på Parisbörsens second marché som inte är juridisk person (société de droit commun). Géodis SA skulle på så sätt få obegränsat ansvar (10) för SCS Sernams skulder och tvingas täcka merkostnader på 67 miljoner euro för omstruktureringen. SCS Sernam åtog sig i sin tur att minska antalet filialer från 107 till 72 under perioden 1999–2004, att minska sin omsättning med 18 %, att minska sin personalstyrka och genomföra omstruktureringen med ovannämnda budget inom utsatt tid, dvs. före början av 2004. |
| --- | --- |

(25)

Genom Sernam 1-beslutet godkände kommissionen ett stöd på 503 miljoner euro för omstruktureringen av SCS Sernam. Detta stöd godkändes främst med hänsyn till en försäkran från Frankrike om att företaget skulle säljas. 60 % av SCS Sernams kapital skulle övertas av Géodis SA (9), ett transport- och logistikföretag noterat på Parisbörsens second marché som inte är juridisk person (société de droit commun). Géodis SA skulle på så sätt få obegränsat ansvar (10) för SCS Sernams skulder och tvingas täcka merkostnader på 67 miljoner euro för omstruktureringen. SCS Sernam åtog sig i sin tur att minska antalet filialer från 107 till 72 under perioden 1999–2004, att minska sin omsättning med 18 %, att minska sin personalstyrka och genomföra omstruktureringen med ovannämnda budget inom utsatt tid, dvs. före början av 2004.

2.3   SERNAM 2-BESLUTET AV DEN 20 OKTOBER 2004

| (26) | I Sernam 2-beslutet slog kommissionen fast att det stöd på 503 miljoner euro som godkänts genom Sernam 1-beslutet betalats ut på andra villkor än de som angetts i Sernam 1-beslutet, framför allt på grund av Géodis övertagande av 15 % (i stället för de 60 % som angetts) av andelarna i SCS Sernam. Géodis avstod dessutom från att självt bidra till kostnaderna för företagets omstrukturering på 67 miljoner euro. |
| --- | --- |

(26)

I Sernam 2-beslutet slog kommissionen fast att det stöd på 503 miljoner euro som godkänts genom Sernam 1-beslutet betalats ut på andra villkor än de som angetts i Sernam 1-beslutet, framför allt på grund av Géodis övertagande av 15 % (i stället för de 60 % som angetts) av andelarna i SCS Sernam. Géodis avstod dessutom från att självt bidra till kostnaderna för företagets omstrukturering på 67 miljoner euro.

| (27) | Mot denna bakgrund fastställde kommissionen villkor för godkännandet av det omstruktureringsstöd på 503 miljoner euro som betalats ut till Sernam SA. Villkoren anges i artikel 3 i Sernam 2-beslutet, som har följande lydelse:
  ”Artikel 3
  1.   Om inte annat följer av punkt 2, skall följande villkor uppfyllas:






  a) | Sernam får endast utveckla den del av sin verksamhet som utgörs av järnvägstransporter enligt konceptet med snabbsystemtåg (TBE). SNCF garanterar att alla transportföretag som önskar utveckla godstransporterna på järnväg (TBE) kommer att erbjudas samma villkor som Sernam. |
| --- | --- | --- |

(27)

Mot denna bakgrund fastställde kommissionen villkor för godkännandet av det omstruktureringsstöd på 503 miljoner euro som betalats ut till Sernam SA. Villkoren anges i artikel 3 i Sernam 2-beslutet, som har följande lydelse:

”Artikel 3

1.   Om inte annat följer av punkt 2, skall följande villkor uppfyllas:

a)

Sernam får endast utveckla den del av sin verksamhet som utgörs av järnvägstransporter enligt konceptet med snabbsystemtåg (TBE). SNCF garanterar att alla transportföretag som önskar utveckla godstransporterna på järnväg (TBE) kommer att erbjudas samma villkor som Sernam.

| b) | I gengäld måste Sernam under de närmaste två åren efter delgivningen av detta beslut helt och hållet ersätta sina egna vägtransporttjänster och vägtransportresurser med motsvarande tjänster och resurser från ett eller flera företag som är juridiskt och ekonomiskt oberoende av SNCF och som valts ut på ett öppet, tydligt och icke-diskriminerande sätt.
  Med Sernams egna resurser och vägtransporttjänster avses samtliga vägtransportresurser (dvs. vägtransportfordon) som företaget äger eller leasar/hyr.
  De företag som övertar Sernams vägtransportverksamhet måste tillhandahålla alla dessa tjänster med sina egna resurser. |
| --- | --- |

b)

I gengäld måste Sernam under de närmaste två åren efter delgivningen av detta beslut helt och hållet ersätta sina egna vägtransporttjänster och vägtransportresurser med motsvarande tjänster och resurser från ett eller flera företag som är juridiskt och ekonomiskt oberoende av SNCF och som valts ut på ett öppet, tydligt och icke-diskriminerande sätt.

Med Sernams egna resurser och vägtransporttjänster avses samtliga vägtransportresurser (dvs. vägtransportfordon) som företaget äger eller leasar/hyr.

De företag som övertar Sernams vägtransportverksamhet måste tillhandahålla alla dessa tjänster med sina egna resurser.

2.   Villkoren i punkt 1 skall inte gälla om Sernam före den 30 juni 2005 till marknadspris säljer sina tillgångar ’i klump’ till ett företag som inte har någon juridisk koppling till SNCF, och försäljningen sker på ett öppet och tydligt sätt.”

| (28) | I Sernam 2-beslutet konstaterade kommissionen dessutom att de franska myndigheterna betalat ut ett ytterligare stöd på 41 miljoner euro till Sernam. Kommissionen betraktade detta stöd som oförenligt med den inre marknaden och slog fast att det skulle återkrävas av Frankrike. |
| --- | --- |

(28)

I Sernam 2-beslutet konstaterade kommissionen dessutom att de franska myndigheterna betalat ut ett ytterligare stöd på 41 miljoner euro till Sernam. Kommissionen betraktade detta stöd som oförenligt med den inre marknaden och slog fast att det skulle återkrävas av Frankrike.

2.4   ÖVERLÅTELSEN AV SERNAM SA:S VERKSAMHET TILL FINANCIÈRE SERNAM

| (29) | Frankrike påstår sig ha uppfyllt villkoret i artikel 3.2 för att genomföra Sernam 2-beslutet. Man förklarar att SNCF i ett pressmeddelande (11) uppmanat alla berörda parter att ta kontakt med Banque ABN AMRO. 34 industri- och finansgrupper och konsortier ska ha uppmanats att studera ärendet. ABN AMRO skickade i ett första skede en inbjudan till de parter som begärt handlingarna att lämna anbud på övertagande av Sernam SA:s samtliga tillgångar (skrivelsen var på engelska och den term som användes var assets). |
| --- | --- |

(29)

Frankrike påstår sig ha uppfyllt villkoret i artikel 3.2 för att genomföra Sernam 2-beslutet. Man förklarar att SNCF i ett pressmeddelande (11) uppmanat alla berörda parter att ta kontakt med Banque ABN AMRO. 34 industri- och finansgrupper och konsortier ska ha uppmanats att studera ärendet. ABN AMRO skickade i ett första skede en inbjudan till de parter som begärt handlingarna att lämna anbud på övertagande av Sernam SA:s samtliga tillgångar (skrivelsen var på engelska och den term som användes var assets).

| (30) | Enligt de franska myndigheterna gjorde Sernams ekonomiska situation att det inte gick att få några positiva värderingsförslag. Samtliga anbud som lämnades i samband med detta förfarande ska ha gett ett kraftigt negativt värde:






  — | [anbudsgivare 1] (preliminärt anbud): –120 miljoner euro |
| --- | --- | --- |

(30)

Enligt de franska myndigheterna gjorde Sernams ekonomiska situation att det inte gick att få några positiva värderingsförslag. Samtliga anbud som lämnades i samband med detta förfarande ska ha gett ett kraftigt negativt värde:

—

[anbudsgivare 1] (preliminärt anbud): –120 miljoner euro

| — | [anbudsgivare 2] (preliminärt anbud): –90,4 miljoner euro |
| --- | --- |

—

[anbudsgivare 2] (preliminärt anbud): –90,4 miljoner euro

| — | [anbudsgivare 3] (preliminärt anbud): –90,4 miljoner euro |
| --- | --- |

—

[anbudsgivare 3] (preliminärt anbud): –90,4 miljoner euro

| — | [anbudsgivare 4] (anbud i andra omgången): –65,2 miljoner euro |
| --- | --- |

—

[anbudsgivare 4] (anbud i andra omgången): –65,2 miljoner euro

| — | [anbudsgivare 5] (anbud i andra omgången): –56,4 miljoner euro |
| --- | --- |

—

[anbudsgivare 5] (anbud i andra omgången): –56,4 miljoner euro

| (31) | Eftersom inget bindande anbud inkommit lämnade Sernam SA:s ledningsgrupp ett anbud om förvärv via ett företag som var under bildande och hette först Bidco och därefter Financière Sernam,. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom inget bindande anbud inkommit lämnade Sernam SA:s ledningsgrupp ett anbud om förvärv via ett företag som var under bildande och hette först Bidco och därefter Financière Sernam,.

2.4.1   Faktiskt datum för överlåtelsen av Sernams verksamhet till Financière Sernam

| (32) | Anbudet lämnades till SNCF den 30 juni 2005 och godkändes i princip av SNCF:s styrelse samma dag. Det formella ingåendet av avtalsprotokollet mellan samtliga berörda parter krävde dock en del formaliteter. Avtalsprotokollet mellan SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (ett av de tio helägda dotterbolagen till Sernam SA, bildat 2002) och ledningen för det blivande företaget Financière Sernam undertecknades den 21 juli 2005 (nedan kallat avtalsprotokollet av den 21 juli 2005). Financière Sernam registrerades i handelsregistret den 14 oktober 2005. De olika transaktionerna i samband med att Sernams överläts till Financière Sernam, som beskrivs närmare i följande skäl, genomfördes den 17 oktober 2005. |
| --- | --- |

(32)

Anbudet lämnades till SNCF den 30 juni 2005 och godkändes i princip av SNCF:s styrelse samma dag. Det formella ingåendet av avtalsprotokollet mellan samtliga berörda parter krävde dock en del formaliteter. Avtalsprotokollet mellan SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (ett av de tio helägda dotterbolagen till Sernam SA, bildat 2002) och ledningen för det blivande företaget Financière Sernam undertecknades den 21 juli 2005 (nedan kallat avtalsprotokollet av den 21 juli 2005). Financière Sernam registrerades i handelsregistret den 14 oktober 2005. De olika transaktionerna i samband med att Sernams överläts till Financière Sernam, som beskrivs närmare i följande skäl, genomfördes den 17 oktober 2005.

2.4.2   De olika transaktionerna i samband med överlåtelsen av Sernams verksamhet till Financière Sernam

| (33) | De franska myndigheterna har uppgett att överlåtelsen av Sernams verksamhet till Financière Sernam skedde i fyra steg:






  a) | SNCF gav sitt helägda dotterbolag Sernam SA ett kapitaltillskott på 57 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

(33)

De franska myndigheterna har uppgett att överlåtelsen av Sernams verksamhet till Financière Sernam skedde i fyra steg:

a)

SNCF gav sitt helägda dotterbolag Sernam SA ett kapitaltillskott på 57 miljoner euro.

| b) | Sernam SA överlät till sitt helägda dotterbolag Sernam Xpress samtliga poster på Sernams tillgångssida, bl.a. det kapitaltillskott på 57 miljoner euro som beskrivs i a, och skuldsida, med undantag av de så kallade finansiella skulderna (lån mot säkerhet i eget kapital som tecknats av företaget Sernam SA hos SNCF-koncernen, skuld till följd av hävandet av avtalet ”IBM – GPS”), till ett belopp av 38,5 miljoner euro. (12) I gengäld fick Sernam SA en andel i Sernam Xpress med det nominella värdet 100 euro. |
| --- | --- |

b)

Sernam SA överlät till sitt helägda dotterbolag Sernam Xpress samtliga poster på Sernams tillgångssida, bl.a. det kapitaltillskott på 57 miljoner euro som beskrivs i a, och skuldsida, med undantag av de så kallade finansiella skulderna (lån mot säkerhet i eget kapital som tecknats av företaget Sernam SA hos SNCF-koncernen, skuld till följd av hävandet av avtalet ”IBM – GPS”), till ett belopp av 38,5 miljoner euro. (12) I gengäld fick Sernam SA en andel i Sernam Xpress med det nominella värdet 100 euro.

| c) | Sernam Xpress genomförde därefter en kapitalökning på 2 miljoner euro, som i sin helhet tecknades av SNCF. Efter denna transaktion ägde SNCF en majoritet av andelarna i Sernam Xpress. |
| --- | --- |

c)

Sernam Xpress genomförde därefter en kapitalökning på 2 miljoner euro, som i sin helhet tecknades av SNCF. Efter denna transaktion ägde SNCF en majoritet av andelarna i Sernam Xpress.

| d) | Sernam SA och SNCF avyttrade alla sina andelar i Sernam Xpress till Financière Sernam till ett pris av 2 miljoner euro, vilket motsvarade hela Sernam Xpress kapital. |
| --- | --- |

d)

Sernam SA och SNCF avyttrade alla sina andelar i Sernam Xpress till Financière Sernam till ett pris av 2 miljoner euro, vilket motsvarade hela Sernam Xpress kapital.

| (34) | Den 15 december 2005 inleddes ett förenklat konkursförfarande mot Sernam SA. I samband med likvidationen togs de 41 miljoner euro som skulle återbetalas till SNCF enligt Sernam 2-beslutet upp bland skulderna (13). |
| --- | --- |

(34)

Den 15 december 2005 inleddes ett förenklat konkursförfarande mot Sernam SA. I samband med likvidationen togs de 41 miljoner euro som skulle återbetalas till SNCF enligt Sernam 2-beslutet upp bland skulderna (13).

| (35) | Transaktionerna beskrivs i figuren nedan: |
| --- | --- |

(35)

Transaktionerna beskrivs i figuren nedan:

Image

| (36) | Avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 innefattade, vid sidan av SNCF:s kapitaltillskott till Sernam SA på 57 miljoner euro och till Sernam Xpress på 2 miljoner euro, garantier som SNCF beviljat Financière Sernam (beskrivs närmare i skälen 72–85 i beslutet om att inleda förfarandet) och en bestämmelse om avtalets upphörande vid ett negativt beslut från kommissionen inom fem år efter avtalsprotokollets ingående (beskrivs närmare i skäl 117 i beslutet om att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

(36)

Avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 innefattade, vid sidan av SNCF:s kapitaltillskott till Sernam SA på 57 miljoner euro och till Sernam Xpress på 2 miljoner euro, garantier som SNCF beviljat Financière Sernam (beskrivs närmare i skälen 72–85 i beslutet om att inleda förfarandet) och en bestämmelse om avtalets upphörande vid ett negativt beslut från kommissionen inom fem år efter avtalsprotokollets ingående (beskrivs närmare i skäl 117 i beslutet om att inleda förfarandet).

2.5   SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (37) | I sitt beslut av den 16 juli 2008 ville kommissionen kontrollera om Frankrike såsom hävdats följt artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet och om den metod som Frankrike valt för att återkräva det oförenliga stödet på 41 miljoner euro, nämligen att bokföra statens fordran som en skuld i samband med konkursen för Sernam SA, verkligen gjorde det möjligt att undanröja den konkurrenssnedvridning som stödet orsakade. Kommissionen ville dessutom kontrollera att överlåtelsen av Sernam SA:s tillgångar inte gav upphov till nytt statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(37)

I sitt beslut av den 16 juli 2008 ville kommissionen kontrollera om Frankrike såsom hävdats följt artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet och om den metod som Frankrike valt för att återkräva det oförenliga stödet på 41 miljoner euro, nämligen att bokföra statens fordran som en skuld i samband med konkursen för Sernam SA, verkligen gjorde det möjligt att undanröja den konkurrenssnedvridning som stödet orsakade. Kommissionen ville dessutom kontrollera att överlåtelsen av Sernam SA:s tillgångar inte gav upphov till nytt statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden.

2.6   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

2.6.1   Synpunkter från klagandena

| (38) | För det första anser den första klaganden att villkoren i Sernam 2-beslutet för försäljningen av Sernam SA:s tillgångar inte uppfyllts. |
| --- | --- |

(38)

För det första anser den första klaganden att villkoren i Sernam 2-beslutet för försäljningen av Sernam SA:s tillgångar inte uppfyllts.

| (39) | Till att börja med ska det datum för avyttringen som anges i Sernam 2-beslutet, den 30 juni 2005, inte ha respekterats eftersom överlåtelsetransaktionerna godkändes först den 17 oktober 2005 och avyttringen av aktierna borde ha ägt rum samma dag. |
| --- | --- |

(39)

Till att börja med ska det datum för avyttringen som anges i Sernam 2-beslutet, den 30 juni 2005, inte ha respekterats eftersom överlåtelsetransaktionerna godkändes först den 17 oktober 2005 och avyttringen av aktierna borde ha ägt rum samma dag.

| (40) | När det sedan gäller priset för överlåtelsen anser den första klaganden att det fastställts endast med utgångspunkt i anbudet från Financière Sernam. Detta anbud ska i sig ha varit olagligt eftersom det innebar att nytt stöd beviljades, nämligen kapitaltillskottet till Sernam SA. Slutligen betonar den första klaganden att Sernam Xpress inte var oberoende från Sernam SA, vilket kommissionen visar i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(40)

När det sedan gäller priset för överlåtelsen anser den första klaganden att det fastställts endast med utgångspunkt i anbudet från Financière Sernam. Detta anbud ska i sig ha varit olagligt eftersom det innebar att nytt stöd beviljades, nämligen kapitaltillskottet till Sernam SA. Slutligen betonar den första klaganden att Sernam Xpress inte var oberoende från Sernam SA, vilket kommissionen visar i beslutet om att inleda förfarandet.

| (41) | Överlåtelsetransaktionerna utgjorde dessutom i själva verket en share deal, vilket innebär att den mottagande enheten blir kvar på marknaden genom ett enkelt ägarbyte. |
| --- | --- |

(41)

Överlåtelsetransaktionerna utgjorde dessutom i själva verket en share deal, vilket innebär att den mottagande enheten blir kvar på marknaden genom ett enkelt ägarbyte.

| (42) | Villkoret om att försäljningen skulle ske på ett öppet och tydligt sätt ska inte heller ha uppfyllts. Klaganden menar att försäljningen av Sernam Xpress borde ha gjorts till föremål för offentligt samråd och anbudsinfordran efter kapitaltillskottet till både Sernam SA och Sernam Xpress, och inte bara efter det till Sernam SA. |
| --- | --- |

(42)

Villkoret om att försäljningen skulle ske på ett öppet och tydligt sätt ska inte heller ha uppfyllts. Klaganden menar att försäljningen av Sernam Xpress borde ha gjorts till föremål för offentligt samråd och anbudsinfordran efter kapitaltillskottet till både Sernam SA och Sernam Xpress, och inte bara efter det till Sernam SA.

| (43) | För det andra menar den första klaganden att det ska ha förekommit oegentligheter i samband med värderingen av de tillgångar och skulder som överläts och att den avyttrade enheten ska ha undervärderats. |
| --- | --- |

(43)

För det andra menar den första klaganden att det ska ha förekommit oegentligheter i samband med värderingen av de tillgångar och skulder som överläts och att den avyttrade enheten ska ha undervärderats.

| (44) | För det tredje nämner den första klaganden dessutom en rad åtgärder som påstås utgöra nytt stöd: kapitaltillskottet på 57 miljoner euro, underlåtenheten att återkräva det rättsstridiga stödet på 41 miljoner euro, SNCF:s avstående av finansiella fordringar på Sernam SA. Alla dessa åtgärder hävdas utgöra stöd som är oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(44)

För det tredje nämner den första klaganden dessutom en rad åtgärder som påstås utgöra nytt stöd: kapitaltillskottet på 57 miljoner euro, underlåtenheten att återkräva det rättsstridiga stödet på 41 miljoner euro, SNCF:s avstående av finansiella fordringar på Sernam SA. Alla dessa åtgärder hävdas utgöra stöd som är oförenligt med den inre marknaden.

| (45) | För det fjärde betonar den första klaganden att Sernam SA borde ha likviderats i stället för att avyttras. Klaganden delar kommissionens tvivel när det gäller beaktandet av vissa kostnader i likvidationsberäkningen och anser att det inte i något skede framgår att den verkliga kostnaden för Sernams omstrukturering var lägre än kostnaden för en likvidation. |
| --- | --- |

(45)

För det fjärde betonar den första klaganden att Sernam SA borde ha likviderats i stället för att avyttras. Klaganden delar kommissionens tvivel när det gäller beaktandet av vissa kostnader i likvidationsberäkningen och anser att det inte i något skede framgår att den verkliga kostnaden för Sernams omstrukturering var lägre än kostnaden för en likvidation.

| (46) | Den första klaganden menar därför att de franska myndigheterna inte bara undandragit sig skyldigheten att återkräva ett stöd på 41 miljoner euro som förklarats oförenligt, utan även beviljat nytt stöd till ett belopp av 95 miljoner euro, till vilket bör läggas olika stöd som beviljats i form av garantier. |
| --- | --- |

(46)

Den första klaganden menar därför att de franska myndigheterna inte bara undandragit sig skyldigheten att återkräva ett stöd på 41 miljoner euro som förklarats oförenligt, utan även beviljat nytt stöd till ett belopp av 95 miljoner euro, till vilket bör läggas olika stöd som beviljats i form av garantier.

| (47) | Den andra klaganden framförde inga synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(47)

Den andra klaganden framförde inga synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet.

2.6.2   Synpunkter från berörda parter som anser att Sernam 2-beslutet följts

2.6.2.1   Synpunkter från SNCF

| (48) | SNCF anser sig ha uppfyllt villkoret i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet. Man säger sig ha sålt alla sina tillgångar i Sernam i klump, till marknadspris, före den 30 juni 2005, till ett företag som inte har någon juridisk koppling till SNCF och på ett öppet och tydligt sätt. |
| --- | --- |

(48)

SNCF anser sig ha uppfyllt villkoret i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet. Man säger sig ha sålt alla sina tillgångar i Sernam i klump, till marknadspris, före den 30 juni 2005, till ett företag som inte har någon juridisk koppling till SNCF och på ett öppet och tydligt sätt.

| (49) | SNCF menar att överlåtelsetransaktionerna skedde samtidigt och inte kunde åtskiljas. Det skulle därför inte vara möjligt för kommissionen att göra en artificiell uppdelning av dem. |
| --- | --- |

(49)

SNCF menar att överlåtelsetransaktionerna skedde samtidigt och inte kunde åtskiljas. Det skulle därför inte vara möjligt för kommissionen att göra en artificiell uppdelning av dem.

| (50) | Vid ett negativt pris anser man att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi följts om kostnaden för avyttringen är lägre än den likvidationskostnad som staten som aktieägare skulle ha stått för. Detaljerade upplysningar lämnas för att bevisa detta. |
| --- | --- |

(50)

Vid ett negativt pris anser man att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi följts om kostnaden för avyttringen är lägre än den likvidationskostnad som staten som aktieägare skulle ha stått för. Detaljerade upplysningar lämnas för att bevisa detta.

| (51) | Slutligen betonar SNCF att kravet på återbetalning av stödet på 41 miljoner euro tagits upp på skuldsidan vid likvidationen av Sernam SA. |
| --- | --- |

(51)

Slutligen betonar SNCF att kravet på återbetalning av stödet på 41 miljoner euro tagits upp på skuldsidan vid likvidationen av Sernam SA.

2.6.2.2   Synpunkter från Butler Capital Partners

| (52) | BCP lämnar för det första närmare upplysningar om sitt deltagande i Sernam Xpress kapital. |
| --- | --- |

(52)

BCP lämnar för det första närmare upplysningar om sitt deltagande i Sernam Xpress kapital.

| (53) | För det andra klargör BCP målet med uppköpet av företaget Coulonge. |
| --- | --- |

(53)

För det andra klargör BCP målet med uppköpet av företaget Coulonge.

| (54) | För det tredje ifrågasätter BCP att Sernam Xpress skulle ha haft ett likviditetsöverskott till följd av kapitaltillskotten på 57 miljoner euro och 2 miljoner euro. Med tanke på de förluster som skulle finansieras skulle BCP ha behövt injicera 6 miljoner euro i likvida medel för att återställa likviditeten på en godtagbar lägsta nivå. |
| --- | --- |

(54)

För det tredje ifrågasätter BCP att Sernam Xpress skulle ha haft ett likviditetsöverskott till följd av kapitaltillskotten på 57 miljoner euro och 2 miljoner euro. Med tanke på de förluster som skulle finansieras skulle BCP ha behövt injicera 6 miljoner euro i likvida medel för att återställa likviditeten på en godtagbar lägsta nivå.

| (55) | För det fjärde ifrågasätter BCP att behållningen av stödet på 41 miljoner euro skulle ha överlåtits till Sernam Xpress. BCP menar att en sådan situation bara skulle vara tänkbar om det visades att överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet inte skett till marknadspris. Enligt BCP ska överlåtelsen alltså ha skett på ett öppet, tydligt och icke-diskriminerande sätt. BCP erinrar också om det expertutlåtande som avgavs i samband med överlåtelseprocessen. |
| --- | --- |

(55)

För det fjärde ifrågasätter BCP att behållningen av stödet på 41 miljoner euro skulle ha överlåtits till Sernam Xpress. BCP menar att en sådan situation bara skulle vara tänkbar om det visades att överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet inte skett till marknadspris. Enligt BCP ska överlåtelsen alltså ha skett på ett öppet, tydligt och icke-diskriminerande sätt. BCP erinrar också om det expertutlåtande som avgavs i samband med överlåtelseprocessen.

| (56) | När det slutligen gäller följderna av BCP:s förvärv av Sernam ser BCP kapitalökningen som en försäljning och menar att återbetalningen av ett hypotetiskt stöd, enligt rättspraxis i målen Banks (14) och SMI (15), inte skulle kunna påverka Financière Sernam eller dess dotterbolag Sernam Xpress. |
| --- | --- |

(56)

När det slutligen gäller följderna av BCP:s förvärv av Sernam ser BCP kapitalökningen som en försäljning och menar att återbetalningen av ett hypotetiskt stöd, enligt rättspraxis i målen Banks (14) och SMI (15), inte skulle kunna påverka Financière Sernam eller dess dotterbolag Sernam Xpress.

2.7   SYNPUNKTER FRÅN FRANKRIKE

2.7.1   Frågan om huruvida Sernam 2-beslutet följts

2.7.1.1   Sista försäljningsdag

| (57) | De franska myndigheterna anser att det bindande anbudet om förvärv, som är juridiskt bindande för köparen, ingavs den 30 juni 2005 och godkändes av SNCF samma dag, vilket gjorde avtalet oåterkalleligt enligt fransk avtalsrätt. |
| --- | --- |

(57)

De franska myndigheterna anser att det bindande anbudet om förvärv, som är juridiskt bindande för köparen, ingavs den 30 juni 2005 och godkändes av SNCF samma dag, vilket gjorde avtalet oåterkalleligt enligt fransk avtalsrätt.

2.7.1.2   Försäljningspriset

| (58) | De franska myndigheterna anser att Sernam 2-beslutet inte förbjöd försäljning till ett negativt pris och att det i rättspraxis bekräftas att ett sådant pris kan vara ett marknadspris. |
| --- | --- |

(58)

De franska myndigheterna anser att Sernam 2-beslutet inte förbjöd försäljning till ett negativt pris och att det i rättspraxis bekräftas att ett sådant pris kan vara ett marknadspris.

| (59) | Tillgångarna ska ha sålts till ett negativt pris på 57 miljoner euro, vilket motsvarar beloppet för SNCF:s kapitaltillskott till Sernam SA. Detta pris skulle vara bättre än de preliminära anbud som först inkommit och utgöra det enda bindande anbud som SNCF fått från marknaden. Det ska ha godkänts av flera oberoende experter (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings och Commission des Participations et Transferts). |
| --- | --- |

(59)

Tillgångarna ska ha sålts till ett negativt pris på 57 miljoner euro, vilket motsvarar beloppet för SNCF:s kapitaltillskott till Sernam SA. Detta pris skulle vara bättre än de preliminära anbud som först inkommit och utgöra det enda bindande anbud som SNCF fått från marknaden. Det ska ha godkänts av flera oberoende experter (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings och Commission des Participations et Transferts).

| (60) | Det föregående kapitaltillskottet från SNCF är enligt de franska myndigheterna bara en genomförandemetod. Kommissionen skulle alltså inte kunna ifrågasätta marknadsvärdet av Sernams tillgångar med hänvisning till detta kapitaltillskott. Förekomsten av ett marknadspris skulle dessutom innebära att det negativa priset inte kunde betecknas som stöd. |
| --- | --- |

(60)

Det föregående kapitaltillskottet från SNCF är enligt de franska myndigheterna bara en genomförandemetod. Kommissionen skulle alltså inte kunna ifrågasätta marknadsvärdet av Sernams tillgångar med hänvisning till detta kapitaltillskott. Förekomsten av ett marknadspris skulle dessutom innebära att det negativa priset inte kunde betecknas som stöd.

2.7.1.3   Försäljningen av tillgångar

| (61) | Enligt kommissionens analys består överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam av två transaktioner, nämligen 1) en koncernintern överlåtelse i klump av Sernam SA:s tillgångar till Sernam Xpress (vid den tiden ett helägt dotterbolag till Sernam SA), och därefter 2) försäljning av Sernam Xpress till Financière Sernam, vilket utgör en share deal och inte en försäljning av tillgångar. De franska myndigheterna anser att denna uppdelning är artificiell och omotiverad. |
| --- | --- |

(61)

Enligt kommissionens analys består överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam av två transaktioner, nämligen 1) en koncernintern överlåtelse i klump av Sernam SA:s tillgångar till Sernam Xpress (vid den tiden ett helägt dotterbolag till Sernam SA), och därefter 2) försäljning av Sernam Xpress till Financière Sernam, vilket utgör en share deal och inte en försäljning av tillgångar. De franska myndigheterna anser att denna uppdelning är artificiell och omotiverad.

| (62) | För det första skulle överlåtelsetransaktionerna vara likvärdiga med en överlåtelse-/avyttringstransaktion som genomförts genom ett kapitaltillskott, dvs. en oupplöslig transaktion som skulle ha genomförts av två skäl: 1) fransk lagstiftning tillåter inte att tillgångar säljs till ett negativt pris, och 2) det måste säkerställas att den övertagande parten inte hade någon juridisk koppling till SNCF. |
| --- | --- |

(62)

För det första skulle överlåtelsetransaktionerna vara likvärdiga med en överlåtelse-/avyttringstransaktion som genomförts genom ett kapitaltillskott, dvs. en oupplöslig transaktion som skulle ha genomförts av två skäl: 1) fransk lagstiftning tillåter inte att tillgångar säljs till ett negativt pris, och 2) det måste säkerställas att den övertagande parten inte hade någon juridisk koppling till SNCF.

| (63) | Med tanke på Sernam SA:s ihållande ekonomiska underskott (de ackumulerade förlusterna under de fyra räkenskapsår som föregick avyttringen uppgick till 309,2 miljoner euro), skulle dess tillgångar ha haft ett negativt sammanlagt värde. |
| --- | --- |

(63)

Med tanke på Sernam SA:s ihållande ekonomiska underskott (de ackumulerade förlusterna under de fyra räkenskapsår som föregick avyttringen uppgick till 309,2 miljoner euro), skulle dess tillgångar ha haft ett negativt sammanlagt värde.

| (64) | För att rätta sig efter den franska lagstiftningens förbud mot försäljning till negativt pris och se till att avyttringstransaktionen är ekonomiskt neutral brukar aktörerna vid ett negativt värde på de tillgångar som ska avyttras 1) enas om ett symboliskt pris som ska betalas av köparen och 2) vidta åtgärder för att ersätta köparen (antingen genom att säljaren medverkar i en kapitalökning före avyttringen eller genom att säljaren avstår från eventuella fordringar på det avyttrade företaget). |
| --- | --- |

(64)

För att rätta sig efter den franska lagstiftningens förbud mot försäljning till negativt pris och se till att avyttringstransaktionen är ekonomiskt neutral brukar aktörerna vid ett negativt värde på de tillgångar som ska avyttras 1) enas om ett symboliskt pris som ska betalas av köparen och 2) vidta åtgärder för att ersätta köparen (antingen genom att säljaren medverkar i en kapitalökning före avyttringen eller genom att säljaren avstår från eventuella fordringar på det avyttrade företaget).

| (65) | För att undvika att Sernam SA:s fordringsägare ifrågasatte transaktionen eller utövade sin rätt att göra invändningar var det också lämpligt att till tillgångarna i klump lägga de skulder som var nödvändiga för Sernams fortsatta verksamhet. Det hade inte varit möjligt genom enbart en försäljning av tillgångarna. |
| --- | --- |

(65)

För att undvika att Sernam SA:s fordringsägare ifrågasatte transaktionen eller utövade sin rätt att göra invändningar var det också lämpligt att till tillgångarna i klump lägga de skulder som var nödvändiga för Sernams fortsatta verksamhet. Det hade inte varit möjligt genom enbart en försäljning av tillgångarna.

| (66) | Det var alltså lämpligt att genomföra en delöverlåtelse av tillgångar enligt fissionsbestämmelserna i artiklarna L.23616–L.236–21 i den franska handelslagen. De franska myndigheterna förtydligar i detta sammanhang att överlåtelsen skulle vara likvärdig med en försäljning såtillvida att den även medförde ett ägarbyte i och med att betalningen utgjordes av andelar som emitterats av det övertagande företaget. |
| --- | --- |

(66)

Det var alltså lämpligt att genomföra en delöverlåtelse av tillgångar enligt fissionsbestämmelserna i artiklarna L.23616–L.236–21 i den franska handelslagen. De franska myndigheterna förtydligar i detta sammanhang att överlåtelsen skulle vara likvärdig med en försäljning såtillvida att den även medförde ett ägarbyte i och med att betalningen utgjordes av andelar som emitterats av det övertagande företaget.

| (67) | Eftersom köparen enligt artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet inte fick ha någon juridisk koppling till SNCF var det inte möjligt att genomföra överlåtelsen av tillgångarna i klump direkt till Financière Sernam, eftersom Sernam SA i så fall automatiskt, genom själva överlåtelsen, skulle ha blivit aktieägare i Financière Sernam. Det skulle förklara den partiella överlåtelsen av tillgångarna till Sernam Xpress och därefter avyttringen av Sernam Xpress till Financière Sernam. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom köparen enligt artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet inte fick ha någon juridisk koppling till SNCF var det inte möjligt att genomföra överlåtelsen av tillgångarna i klump direkt till Financière Sernam, eftersom Sernam SA i så fall automatiskt, genom själva överlåtelsen, skulle ha blivit aktieägare i Financière Sernam. Det skulle förklara den partiella överlåtelsen av tillgångarna till Sernam Xpress och därefter avyttringen av Sernam Xpress till Financière Sernam.

| (68) | De franska myndigheterna menar att den partiella överlåtelsen av tillgångarna till Sernam Xpress inte under några omständigheter utgör en koncernintern överlåtelse eftersom Sernam Xpress är ett ”skalbolag” som används för att hysa Sernam SA:s samlade tillgångar enbart för att möjliggöra deras samtidiga avyttring till förvärvaren – företaget Financière Sernam – och inte för att driva verksamheten i moderbolaget. För att möjliggöra transaktionen skulle dessa tillgångar överlåtas till Sernam Xpress till marknadsvärde. Under alla omständigheter skulle överlåtelsen av tillgångarna ha medfört ett ägarbyte för vilket Sernam Xpress skulle ha emitterat en andel med det nominella värdet 100 euro. Enligt de franska myndigheterna motsvarar denna aktie det faktiska värdet på de tillgångar och skulder som överlåtits, efter kapitaltillskottet på 57 miljoner euro. |
| --- | --- |

(68)

De franska myndigheterna menar att den partiella överlåtelsen av tillgångarna till Sernam Xpress inte under några omständigheter utgör en koncernintern överlåtelse eftersom Sernam Xpress är ett ”skalbolag” som används för att hysa Sernam SA:s samlade tillgångar enbart för att möjliggöra deras samtidiga avyttring till förvärvaren – företaget Financière Sernam – och inte för att driva verksamheten i moderbolaget. För att möjliggöra transaktionen skulle dessa tillgångar överlåtas till Sernam Xpress till marknadsvärde. Under alla omständigheter skulle överlåtelsen av tillgångarna ha medfört ett ägarbyte för vilket Sernam Xpress skulle ha emitterat en andel med det nominella värdet 100 euro. Enligt de franska myndigheterna motsvarar denna aktie det faktiska värdet på de tillgångar och skulder som överlåtits, efter kapitaltillskottet på 57 miljoner euro.

| (69) | De franska myndigheterna har till sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet fogat ett yttrande från rättsprofessor Nicolas Molfessis, som säger följande: den franska lagstiftningen[...] medgav inte att SNCF avyttrade Sernams tillgångar i klump direkt till Financière Sernam, utan de tillämpliga rättsreglerna innebar att SNCF måste genomföra en överlåtelse-/avyttringstransaktion för att rätta sig efter de begränsningar som införts av kommissionen:






  — | I den franska lagstiftningen sägs ingenting om försäljning till negativt pris, och transaktionen kunde därför inte genomföras till det marknadspris som fastställts av kommissionen utan ett föregående kapitaltillskott. |
| --- | --- | --- |

(69)

De franska myndigheterna har till sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet fogat ett yttrande från rättsprofessor Nicolas Molfessis, som säger följande: den franska lagstiftningen[...] medgav inte att SNCF avyttrade Sernams tillgångar i klump direkt till Financière Sernam, utan de tillämpliga rättsreglerna innebar att SNCF måste genomföra en överlåtelse-/avyttringstransaktion för att rätta sig efter de begränsningar som införts av kommissionen:

—

I den franska lagstiftningen sägs ingenting om försäljning till negativt pris, och transaktionen kunde därför inte genomföras till det marknadspris som fastställts av kommissionen utan ett föregående kapitaltillskott.

| — | I den franska lagstiftningen sägs ingenting om skuldöverlåtelse, och överlåtelse av avtal kräver samtycke på förhand av samtliga parter som överlåts, vilket i praktiken är omöjligt att få. Överlåtelsen av de skulder som var nödvändiga för företagets fortsatta verksamhet krävde därför tillämpning av metoden med delöverlåtelse av tillgångar. Eftersom metoden med delöverlåtelse av tillgångar tillämpades krävdes att ett företag, Sernam Xpress, fungerade som mellanhand för att kommissionens villkor om att det inte fick finnas någon juridisk koppling mellan överlåtaren och förvärvaren skulle uppfyllas. |
| --- | --- |

—

I den franska lagstiftningen sägs ingenting om skuldöverlåtelse, och överlåtelse av avtal kräver samtycke på förhand av samtliga parter som överlåts, vilket i praktiken är omöjligt att få. Överlåtelsen av de skulder som var nödvändiga för företagets fortsatta verksamhet krävde därför tillämpning av metoden med delöverlåtelse av tillgångar. Eftersom metoden med delöverlåtelse av tillgångar tillämpades krävdes att ett företag, Sernam Xpress, fungerade som mellanhand för att kommissionens villkor om att det inte fick finnas någon juridisk koppling mellan överlåtaren och förvärvaren skulle uppfyllas.

Den modell som Sernam tillämpat bör likställas med en avyttring av tillgångar i klump:

| — | Överlåtelse-/avyttringstransaktionen, som är väl känd i praktiken, har av kassationsdomstolen likställts med en avyttring av tillgångar när det funnits tecken som tyder på att två transaktioner är oupplösliga och i slutändan bara syftar till överlåtelse av tillgångar. |
| --- | --- |

—

Överlåtelse-/avyttringstransaktionen, som är väl känd i praktiken, har av kassationsdomstolen likställts med en avyttring av tillgångar när det funnits tecken som tyder på att två transaktioner är oupplösliga och i slutändan bara syftar till överlåtelse av tillgångar.

| — | Denna oupplöslighet är definitivt kännetecknande för det aktuella fallet, där de olika avtal som ingåtts mellan parterna tydligt visar deras vilja att betrakta de olika transaktionerna som beroende av varandra och utan annat syfte än att avyttra Sernams tillgångar till Financière Sernam. |
| --- | --- |

—

Denna oupplöslighet är definitivt kännetecknande för det aktuella fallet, där de olika avtal som ingåtts mellan parterna tydligt visar deras vilja att betrakta de olika transaktionerna som beroende av varandra och utan annat syfte än att avyttra Sernams tillgångar till Financière Sernam.

| (70) | Enligt de franska myndigheterna såldes Sernam SA:s tillgångar i klump till ett företag som saknar juridisk koppling till SNCF, till ett negativt pris som motsvarar marknadspriset, efter en överlåtelseförhandling inom ramen för en öppen, tydlig, ovillkorlig och icke-diskriminerande anbudsinfordran, i enlighet med villkoren i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet. |
| --- | --- |

(70)

Enligt de franska myndigheterna såldes Sernam SA:s tillgångar i klump till ett företag som saknar juridisk koppling till SNCF, till ett negativt pris som motsvarar marknadspriset, efter en överlåtelseförhandling inom ramen för en öppen, tydlig, ovillkorlig och icke-diskriminerande anbudsinfordran, i enlighet med villkoren i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet.

2.7.1.4   Urvalsprocessens öppenhet och tydlighet

| (71) | De franska myndigheterna menar att påståendet att det i de handlingar som lämnats ut till potentiella köpare av Sernam SA:s tillgångar inte talas om försäljning av Sernam Xpress utan om försäljning av Sernam SA:s tillgångar är felaktigt. Kravet på ett öppet, tydligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande innebär inte heller att det skulle ha krävts en ny anbudsinfordran efter kapitaltillskottet, eftersom det bara var den direkta följden av anbudsinfordran och det negativa pris den resulterade i. |
| --- | --- |

(71)

De franska myndigheterna menar att påståendet att det i de handlingar som lämnats ut till potentiella köpare av Sernam SA:s tillgångar inte talas om försäljning av Sernam Xpress utan om försäljning av Sernam SA:s tillgångar är felaktigt. Kravet på ett öppet, tydligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande innebär inte heller att det skulle ha krävts en ny anbudsinfordran efter kapitaltillskottet, eftersom det bara var den direkta följden av anbudsinfordran och det negativa pris den resulterade i.

2.7.1.5   Berättigade förväntningar

| (72) | De franska myndigheterna anser att Sernam 2-beslutet, som uttryckligen ger möjlighet att avyttra Sernams tillgångar i klump, gett upphov till berättigade förväntningar både hos SNCF och hos de franska myndigheterna på att de hade rätt att göra på det sättet. Inledandet av granskningsförfarandet avseende statligt stöd innebar därmed ett underkännande av de berättigade förväntningar som de franska myndigheterna haft på Sernam 2-beslutet, och detta trots att de ska ha agerat fullständigt öppet gentemot kommissionen och gett alla nödvändiga förklaringar om hur avyttringen gått till. |
| --- | --- |

(72)

De franska myndigheterna anser att Sernam 2-beslutet, som uttryckligen ger möjlighet att avyttra Sernams tillgångar i klump, gett upphov till berättigade förväntningar både hos SNCF och hos de franska myndigheterna på att de hade rätt att göra på det sättet. Inledandet av granskningsförfarandet avseende statligt stöd innebar därmed ett underkännande av de berättigade förväntningar som de franska myndigheterna haft på Sernam 2-beslutet, och detta trots att de ska ha agerat fullständigt öppet gentemot kommissionen och gett alla nödvändiga förklaringar om hur avyttringen gått till.

2.7.2   Påstådda oegentligheter i samband med värderingen av de tillgångar och skulder som överlåtits från Sernam SA till Sernam Xpress

| (73) | När det gäller de påstådda oegentligheterna i samband med värderingen förnekar de franska myndigheterna till att börja att ett avdrag på 22 miljoner euro gjorts vid värderingen av tillgångarna. Eftersom det rör sig om en delöverlåtelse av tillgångar följd av en avyttring skulle gällande redovisningsregler i själva verket ha krävt en värdering inte till nettobokföringsvärdet som den första klaganden hävdar utan på grundval av det faktiska värdet hos de tillgångar och skulder som överlåtits. Dessa värden skulle uppskattas med utgångspunkt i marknadspriset eller oberoende expertutlåtanden. Gällande redovisningsregler ska också ha tillämpats vid värderingen av de olika skattetillgodohavandena. När det gäller värderingen av märkesportföljen ska den ha baserats på en uppskattning gjord av kommissionen den 23 maj 2001 i samband med en överlåtelse från SNCF till SCS Sernam. |
| --- | --- |

(73)

När det gäller de påstådda oegentligheterna i samband med värderingen förnekar de franska myndigheterna till att börja att ett avdrag på 22 miljoner euro gjorts vid värderingen av tillgångarna. Eftersom det rör sig om en delöverlåtelse av tillgångar följd av en avyttring skulle gällande redovisningsregler i själva verket ha krävt en värdering inte till nettobokföringsvärdet som den första klaganden hävdar utan på grundval av det faktiska värdet hos de tillgångar och skulder som överlåtits. Dessa värden skulle uppskattas med utgångspunkt i marknadspriset eller oberoende expertutlåtanden. Gällande redovisningsregler ska också ha tillämpats vid värderingen av de olika skattetillgodohavandena. När det gäller värderingen av märkesportföljen ska den ha baserats på en uppskattning gjord av kommissionen den 23 maj 2001 i samband med en överlåtelse från SNCF till SCS Sernam.

| (74) | Vad beträffar värderingen av skulderna anser de franska myndigheterna att det bara var de skulder som var nödvändiga för den fortsatta verksamheten i det övertagande företaget som överläts. Värderingen av badwill skulle dessutom bara motsvara den bokföringsmässiga överföringen av det negativa marknadsvärdet på 57 miljoner euro. |
| --- | --- |

(74)

Vad beträffar värderingen av skulderna anser de franska myndigheterna att det bara var de skulder som var nödvändiga för den fortsatta verksamheten i det övertagande företaget som överläts. Värderingen av badwill skulle dessutom bara motsvara den bokföringsmässiga överföringen av det negativa marknadsvärdet på 57 miljoner euro.

2.7.3   Inget krav på återbetalning av stödet på 41 miljoner euro till Sernam Xpress

| (75) | De franska myndigheterna hävdar att skillnaden mellan share deal och asset deal, som ligger till grund för kommissionens argumentation i samband med SMI- (16) och CDA-målen (17), inte är relevant i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(75)

De franska myndigheterna hävdar att skillnaden mellan share deal och asset deal, som ligger till grund för kommissionens argumentation i samband med SMI- (16) och CDA-målen (17), inte är relevant i det aktuella fallet.

2.7.3.1   Uppdelningen av transaktionen i koncernintern överlåtelse och share deal

| (76) | De franska myndigheterna anser, av de orsaker som beskrivs i skälen 61–70, att transaktionerna i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam inte utgör en koncernintern överlåtelse följd av en share deal, utan en avyttring av tillgångar till en tredjepart. |
| --- | --- |

(76)

De franska myndigheterna anser, av de orsaker som beskrivs i skälen 61–70, att transaktionerna i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam inte utgör en koncernintern överlåtelse följd av en share deal, utan en avyttring av tillgångar till en tredjepart.

| (77) | Dessutom hävdar de att marknadspriset för Sernam Xpress skulle ha fastställts med hänsyn till att det fanns en skuld på 41 miljoner euro om stödet överlåtits. I så fall skulle det negativa priset ha varit 98 miljoner euro (57 + 41). Det negativa pris som Financière Sernam ”betalade” – eller i själva verket inkasserade – ska dock bara ha varit 57 miljoner euro. Säljaren ska alltså ha sparat 41 miljoner euro, men det är följaktligen säljaren som ska ha behållit den ekonomiska fördelen av stödet. I detta sammanhang hänvisas till Banks-domen. (18) |
| --- | --- |

(77)

Dessutom hävdar de att marknadspriset för Sernam Xpress skulle ha fastställts med hänsyn till att det fanns en skuld på 41 miljoner euro om stödet överlåtits. I så fall skulle det negativa priset ha varit 98 miljoner euro (57 + 41). Det negativa pris som Financière Sernam ”betalade” – eller i själva verket inkasserade – ska dock bara ha varit 57 miljoner euro. Säljaren ska alltså ha sparat 41 miljoner euro, men det är följaktligen säljaren som ska ha behållit den ekonomiska fördelen av stödet. I detta sammanhang hänvisas till Banks-domen. (18)

2.7.3.2   Frågan om huruvida villkoren i CDA- och SMI-domarna uppfyllts

| (78) | De franska myndigheterna gör gällande att domstolen i CDA-domen ansett att omständigheten att CDA fortsatte att driva de stödmottagande företagens verksamhet inte i sig visade att det fanns ett uppsåt att kringgå verkningarna av åläggandet att verkställa återkrav (19). |
| --- | --- |

(78)

De franska myndigheterna gör gällande att domstolen i CDA-domen ansett att omständigheten att CDA fortsatte att driva de stödmottagande företagens verksamhet inte i sig visade att det fanns ett uppsåt att kringgå verkningarna av åläggandet att verkställa återkrav (19).

| (79) | Domstolen ska ha förtydligat att det inte fanns något uppsåt att kringgå verkningarna av åläggandet att verkställa återkrav eftersom CDA betalade ett inköpspris som motsvarade marknadspriset för övertagandet av tillgångar från LCA. (20) |
| --- | --- |

(79)

Domstolen ska ha förtydligat att det inte fanns något uppsåt att kringgå verkningarna av åläggandet att verkställa återkrav eftersom CDA betalade ett inköpspris som motsvarade marknadspriset för övertagandet av tillgångar från LCA. (20)

| (80) | Enligt de franska myndigheterna förvärvade Sernam Xpress äganderätten till Sernam SA:s tillgångar och en del av dess skulder till marknadsvärde, och denna transaktion ska därför inte ha inneburit att den faktiska fördelen av stödet på 41 miljoner euro överläts till Sernam Xpress. Kommissionen skulle inte heller kunna hävda att Sernam SA, efter det att dess tillgångar övertagits, blev ett skalbolag av vilket det inte skulle vara möjligt att återkräva rättsstridigt stöd. Ett sådant argument som anfördes i samband med CDA-domen ska ha avvisats av domstolen (21). |
| --- | --- |

(80)

Enligt de franska myndigheterna förvärvade Sernam Xpress äganderätten till Sernam SA:s tillgångar och en del av dess skulder till marknadsvärde, och denna transaktion ska därför inte ha inneburit att den faktiska fördelen av stödet på 41 miljoner euro överläts till Sernam Xpress. Kommissionen skulle inte heller kunna hävda att Sernam SA, efter det att dess tillgångar övertagits, blev ett skalbolag av vilket det inte skulle vara möjligt att återkräva rättsstridigt stöd. Ett sådant argument som anfördes i samband med CDA-domen ska ha avvisats av domstolen (21).

| (81) | De franska myndigheterna betonar att avyttringen av Sernam SA:s tillgångar i klump var något som kommissionen uttryckligen gett möjlighet till. SNCF:s avyttring av Sernams tillgångar i klump till ett företag, till marknadspris och på ett öppet och tydligt sätt, skulle alltså inte under några omständigheter kunna betraktas som ett kringgående. |
| --- | --- |

(81)

De franska myndigheterna betonar att avyttringen av Sernam SA:s tillgångar i klump var något som kommissionen uttryckligen gett möjlighet till. SNCF:s avyttring av Sernams tillgångar i klump till ett företag, till marknadspris och på ett öppet och tydligt sätt, skulle alltså inte under några omständigheter kunna betraktas som ett kringgående.

| (82) | Detta gäller i desto högre grad eftersom kommissionen själv skulle ha betraktat ett sådant kringgående som uteslutet ”om överlåtelsen ’i klump’ av det stödmottagande bolagets tillgångar inte bara sker till marknadspris, utan även sker genom ett förfarande som är ovillkorligt och öppet för samtliga konkurrenter till det stödmottagande bolaget” (22). |
| --- | --- |

(82)

Detta gäller i desto högre grad eftersom kommissionen själv skulle ha betraktat ett sådant kringgående som uteslutet ”om överlåtelsen ’i klump’ av det stödmottagande bolagets tillgångar inte bara sker till marknadspris, utan även sker genom ett förfarande som är ovillkorligt och öppet för samtliga konkurrenter till det stödmottagande bolaget” (22).

| (83) | När det gäller kommissionens argument (23) att transaktionen inte bara gjorde det möjligt att sätta tillgångar i säkerhet, vilket är tillåtet enligt CDA-domen, utan även att skapa en struktur som gör det möjligt att finansiera nya investeringar, t.ex. uppköpet av företaget Coulonge, skulle det räcka att konstatera att Sernam Xpress köp av företaget Coulonge Services ska ha skett samtidigt med BCP:s förvärv av Sernam Xpress, och att Sernam Xpress kunnat utnyttja BCP:s förvärv som en injektion av nya pengar för att kunna göra köpet. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller kommissionens argument (23) att transaktionen inte bara gjorde det möjligt att sätta tillgångar i säkerhet, vilket är tillåtet enligt CDA-domen, utan även att skapa en struktur som gör det möjligt att finansiera nya investeringar, t.ex. uppköpet av företaget Coulonge, skulle det räcka att konstatera att Sernam Xpress köp av företaget Coulonge Services ska ha skett samtidigt med BCP:s förvärv av Sernam Xpress, och att Sernam Xpress kunnat utnyttja BCP:s förvärv som en injektion av nya pengar för att kunna göra köpet.

| (84) | I motsats till de tvivel som kommissionen ger uttryck för skulle alltså även det som de franska myndigheterna kallar ”det tredje kriteriet” i CDA-domen ha uppfyllts. |
| --- | --- |

(84)

I motsats till de tvivel som kommissionen ger uttryck för skulle alltså även det som de franska myndigheterna kallar ”det tredje kriteriet” i CDA-domen ha uppfyllts.

2.7.4   Nytt stöd till Sernam Xpress och/eller Financière Sernam

| (85) | När det gäller förekomsten av nytt stöd i avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 (SNCF:s kapitaltillskott på 57 miljoner till Sernam SA, SNCF:s kapitaltillskott på 2 miljoner euro till Sernam Xpress, garantier som SNCF beviljat Financière Sernam, bestämmelse om avtalets upphörande), anser de franska myndigheterna att en försäljning som sker till marknadspris efter en öppen och tydlig anbudsinfordran och till en kostnad som understiger kostnaden för en likvidation inte har inslag av stöd. |
| --- | --- |

(85)

När det gäller förekomsten av nytt stöd i avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 (SNCF:s kapitaltillskott på 57 miljoner till Sernam SA, SNCF:s kapitaltillskott på 2 miljoner euro till Sernam Xpress, garantier som SNCF beviljat Financière Sernam, bestämmelse om avtalets upphörande), anser de franska myndigheterna att en försäljning som sker till marknadspris efter en öppen och tydlig anbudsinfordran och till en kostnad som understiger kostnaden för en likvidation inte har inslag av stöd.

| (86) | Det negativa pris som föreslagits av Financière Sernam skulle dessutom motsvara de beräkningar som gjorts av oberoende experter. |
| --- | --- |

(86)

Det negativa pris som föreslagits av Financière Sernam skulle dessutom motsvara de beräkningar som gjorts av oberoende experter.

| (87) | De franska myndigheterna förklarar vidare att bestämmelsen om avtalets upphörande togs med i avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 på begäran av Financière Sernam och endast som ett skydd mot risken för ett negativt beslut av kommissionen. De franska myndigheterna anser att en avyttring inte skulle ha varit möjlig utan en sådan bestämmelse och hävdar att kommissionen inte ifrågasatt denna bestämmelse i ett tidigare ärende. (24) |
| --- | --- |

(87)

De franska myndigheterna förklarar vidare att bestämmelsen om avtalets upphörande togs med i avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 på begäran av Financière Sernam och endast som ett skydd mot risken för ett negativt beslut av kommissionen. De franska myndigheterna anser att en avyttring inte skulle ha varit möjlig utan en sådan bestämmelse och hävdar att kommissionen inte ifrågasatt denna bestämmelse i ett tidigare ärende. (24)

3.   KOMMISSIONENS BEDÖMNING

3.1   BAKGRUNDEN TILL ARTIKEL 3 I SERNAM 2-BESLUTET

| (88) | Kommissionen erinrar till att börja med om att detta förfarande inleddes med stöd av artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (25), eftersom kommissionen fått indikationer på att Frankrike missbrukade det stöd som på vissa villkor godkänts genom Sernam 2-beslutet. Detta hade föregåtts av missbruk av det stöd som godkänts genom Sernam 1-beslutet, också det på vissa villkor. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen erinrar till att börja med om att detta förfarande inleddes med stöd av artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (25), eftersom kommissionen fått indikationer på att Frankrike missbrukade det stöd som på vissa villkor godkänts genom Sernam 2-beslutet. Detta hade föregåtts av missbruk av det stöd som godkänts genom Sernam 1-beslutet, också det på vissa villkor.

| (89) | Kommissionen anser att det är lämpligt att erinra om skälen till att villkoren i artikel 3 i Sernam 2-beslutet infördes: (26)

  ”[...] Med tanke på att stödet missbrukats, såsom konstaterats ovan, och att omstruktureringen kommer att ta längre tid än planerat, anser kommissionen att Sernam måste vidta kompensationsåtgärder. För att en del av det stöd som är föremål för detta beslut skall kunna betraktas som skäligt, måste företaget definitivt dra sig tillbaka från de marknadssegment där det råder överkapacitet.
  Om statligt stöd skulle beviljas på marknader där det råder strukturell överkapacitet eller som är på tillbakagång, skulle detta få till direkt följd att ett företag som normalt skulle ha tvingats upphöra med sin verksamhet på grund av ekonomiska problem, på konstgjord väg kan ta ytterst åtråvärda marknadsandelar från konkurrerande företag med sunda finanser. Det måste alltså undvikas att stödet får den icke önskvärda effekten att finansiellt sunda företag trängs undan från attraktiva marknader av företag som inte klarar av att överleva på egen hand.
  Av denna anledning anser kommissionen att Sernam varaktigt bör minska sin verksamhet inom de marknadssegment där det råder överkapacitet, dvs. på samlastningsmarknaden och marknaden för traditionella pakettransporter på väg.
  Sernam har visserligen redan inlett en sådan minskning, men kommissionen anser inte att minskningen är tillräcklig och menar att den måste fortsätta och bli bestående. Kommissionen anser därför att det är nödvändigt att ställa villkor som i) ger Sernam möjlighet att vidareutveckla och bredda sin verksamhet inom ett marknadssegment med goda framtidsutsikter (dvs. där det inte råder överkapacitet) och ii) gör att Sernams tjänster kan ersättas med andra företags tjänster inom marknadssegment där det råder överkapacitet eller som befinner sig i stagnation eller på tillbakagång (Sernams marknadsandelar inom dessa segment skulle därmed kunna övertas av andra företag).
  (...)
  Kommissionen vill också erinra om att villkoren i beslutet (att andra företag övertar Sernams vägtransportverksamhet och att Sernams verksamhet breddas till järnvägstransporter) gäller även om Sernam säljs i sin helhet (med både tillgångar och skulder) såsom de franska myndigheterna planerar. Dessa båda villkor beträffande företagets omstrukturering gäller emellertid inte om Sernam i stället säljer sina tillgångar ’i klump’, eftersom Sernam då inte längre skulle vara verksamt i sin nuvarande juridiska form och skulle ha överlåtit sina marknadsandelar till den fristående köparen (som skulle kunna fortsätta sin verksamhet med Sernams tillgångar).” |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen anser att det är lämpligt att erinra om skälen till att villkoren i artikel 3 i Sernam 2-beslutet infördes: (26)

”[...] Med tanke på att stödet missbrukats, såsom konstaterats ovan, och att omstruktureringen kommer att ta längre tid än planerat, anser kommissionen att Sernam måste vidta kompensationsåtgärder. För att en del av det stöd som är föremål för detta beslut skall kunna betraktas som skäligt, måste företaget definitivt dra sig tillbaka från de marknadssegment där det råder överkapacitet.

Om statligt stöd skulle beviljas på marknader där det råder strukturell överkapacitet eller som är på tillbakagång, skulle detta få till direkt följd att ett företag som normalt skulle ha tvingats upphöra med sin verksamhet på grund av ekonomiska problem, på konstgjord väg kan ta ytterst åtråvärda marknadsandelar från konkurrerande företag med sunda finanser. Det måste alltså undvikas att stödet får den icke önskvärda effekten att finansiellt sunda företag trängs undan från attraktiva marknader av företag som inte klarar av att överleva på egen hand.

Av denna anledning anser kommissionen att Sernam varaktigt bör minska sin verksamhet inom de marknadssegment där det råder överkapacitet, dvs. på samlastningsmarknaden och marknaden för traditionella pakettransporter på väg.

Sernam har visserligen redan inlett en sådan minskning, men kommissionen anser inte att minskningen är tillräcklig och menar att den måste fortsätta och bli bestående. Kommissionen anser därför att det är nödvändigt att ställa villkor som i) ger Sernam möjlighet att vidareutveckla och bredda sin verksamhet inom ett marknadssegment med goda framtidsutsikter (dvs. där det inte råder överkapacitet) och ii) gör att Sernams tjänster kan ersättas med andra företags tjänster inom marknadssegment där det råder överkapacitet eller som befinner sig i stagnation eller på tillbakagång (Sernams marknadsandelar inom dessa segment skulle därmed kunna övertas av andra företag).

(...)

Kommissionen vill också erinra om att villkoren i beslutet (att andra företag övertar Sernams vägtransportverksamhet och att Sernams verksamhet breddas till järnvägstransporter) gäller även om Sernam säljs i sin helhet (med både tillgångar och skulder) såsom de franska myndigheterna planerar. Dessa båda villkor beträffande företagets omstrukturering gäller emellertid inte om Sernam i stället säljer sina tillgångar ’i klump’, eftersom Sernam då inte längre skulle vara verksamt i sin nuvarande juridiska form och skulle ha överlåtit sina marknadsandelar till den fristående köparen (som skulle kunna fortsätta sin verksamhet med Sernams tillgångar).”

| (90) | I Sernam 2-beslutet ges alltså två olika möjligheter att sälja Sernam SA: försäljning av Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder) eller försäljning av enbart tillgångarna. I det första fallet omfattas det företag som förvärvar tillgångarna och skulderna av villkoren i artikel 3.1 i Sernam 2-beslutet, men i det andra fallet gäller inte dessa villkor. |
| --- | --- |

(90)

I Sernam 2-beslutet ges alltså två olika möjligheter att sälja Sernam SA: försäljning av Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder) eller försäljning av enbart tillgångarna. I det första fallet omfattas det företag som förvärvar tillgångarna och skulderna av villkoren i artikel 3.1 i Sernam 2-beslutet, men i det andra fallet gäller inte dessa villkor.

| (91) | Vidare bör det erinras om det större sammanhang där kommissionens Sernam 1- och Sernam 2-beslut ingår. Sernam SA, ett företag med ständiga underskott, fick statligt driftstöd som betalades ut av moderbolaget SNCF och var nödvändigt för företagets överlevnad. |
| --- | --- |

(91)

Vidare bör det erinras om det större sammanhang där kommissionens Sernam 1- och Sernam 2-beslut ingår. Sernam SA, ett företag med ständiga underskott, fick statligt driftstöd som betalades ut av moderbolaget SNCF och var nödvändigt för företagets överlevnad.

| (92) | Den konstgjorda överlevnaden för ett företag som otillbörligen kunde ta marknadsandelar trots att det inte var konkurrenskraftigt måste upphöra. Därför måste å ena sidan statens regelbundna tillförsel av kapital till företaget Sernam upphöra och å andra sidan den konkurrenssnedvridning som denna kapitaltillförsel gav upphov till antingen försvinna eller leda till kompensationsåtgärder. Vidare måste det rättsstridiga och oförenliga stöd på 41 miljoner euro som Sernam beviljats mellan 2001 och 2004 återkrävas och åtgärder vidtas för att frigöra marknadsandelar som kompensation för omstruktureringsstödet på 503 miljoner euro. |
| --- | --- |

(92)

Den konstgjorda överlevnaden för ett företag som otillbörligen kunde ta marknadsandelar trots att det inte var konkurrenskraftigt måste upphöra. Därför måste å ena sidan statens regelbundna tillförsel av kapital till företaget Sernam upphöra och å andra sidan den konkurrenssnedvridning som denna kapitaltillförsel gav upphov till antingen försvinna eller leda till kompensationsåtgärder. Vidare måste det rättsstridiga och oförenliga stöd på 41 miljoner euro som Sernam beviljats mellan 2001 och 2004 återkrävas och åtgärder vidtas för att frigöra marknadsandelar som kompensation för omstruktureringsstödet på 503 miljoner euro.

| (93) | Kommissionen kan dock konstatera att det sätt på vilket Frankrike tänkt genomföra beslutet från 2004 direkt strider mot dessa syften. De franska myndigheterna fortsatte att bevilja driftstöd, samtidigt som man gav sken av att genomföra beslutet, och bemödade sig om att bevara den ekonomiska kontinuiteten i företaget, utan att frigöra marknadsandelar – i stället försökte man stärka företagets konkurrensposition. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen kan dock konstatera att det sätt på vilket Frankrike tänkt genomföra beslutet från 2004 direkt strider mot dessa syften. De franska myndigheterna fortsatte att bevilja driftstöd, samtidigt som man gav sken av att genomföra beslutet, och bemödade sig om att bevara den ekonomiska kontinuiteten i företaget, utan att frigöra marknadsandelar – i stället försökte man stärka företagets konkurrensposition.

| (94) | Det är därför lämpligt att göra en metodisk granskning av de medel som de franska myndigheterna använt sig av för att nå sina mål. |
| --- | --- |

(94)

Det är därför lämpligt att göra en metodisk granskning av de medel som de franska myndigheterna använt sig av för att nå sina mål.

3.2   MISSBRUK AV DET STÖD SOM GODKÄNTS I SERNAM 2-BESLUTET

| (95) | De franska myndigheterna bekräftar att villkoren i artikel 3.1 i Sernam 2-beslutet inte uppfyllts. Kommissionen behöver därför endast undersöka om Frankrike uppfyllt villkoren i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet. Denna punkt har följande lydelse:
  ”Villkoren i punkt 1 skall inte gälla om Sernam före den 30 juni 2005 till marknadspris säljer sina tillgångar ’i klump’ till ett företag som inte har någon juridisk koppling till SNCF, och försäljningen sker på ett öppet och tydligt sätt.” |
| --- | --- |

(95)

De franska myndigheterna bekräftar att villkoren i artikel 3.1 i Sernam 2-beslutet inte uppfyllts. Kommissionen behöver därför endast undersöka om Frankrike uppfyllt villkoren i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet. Denna punkt har följande lydelse:

”Villkoren i punkt 1 skall inte gälla om Sernam före den 30 juni 2005 till marknadspris säljer sina tillgångar ’i klump’ till ett företag som inte har någon juridisk koppling till SNCF, och försäljningen sker på ett öppet och tydligt sätt.”

| (96) | Såsom visas nedan har Frankrike inte uppfyllt dessa villkor. |
| --- | --- |

(96)

Såsom visas nedan har Frankrike inte uppfyllt dessa villkor.

3.2.1   Överlåtelsen av verksamheten ägde inte rum den 30 juni 2005

| (97) | Det framgår av synpunkterna från de franska myndigheterna och den första klaganden att SNCF:s styrelse den 30 juni 2005 endast i princip godkände det bindande anbudet från Financière Sernam. Det avtalsprotokoll som var bindande för samtliga parter i transaktionen undertecknades dock först den 21 juli 2005, och de olika överlåtelsetransaktionerna genomfördes inte förrän den 17 oktober 2005. |
| --- | --- |

(97)

Det framgår av synpunkterna från de franska myndigheterna och den första klaganden att SNCF:s styrelse den 30 juni 2005 endast i princip godkände det bindande anbudet från Financière Sernam. Det avtalsprotokoll som var bindande för samtliga parter i transaktionen undertecknades dock först den 21 juli 2005, och de olika överlåtelsetransaktionerna genomfördes inte förrän den 17 oktober 2005.

| (98) | Kommissionen drar därför slutsatsen att överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam inte ägde rum senast den 30 juni 2005, vilket ställts som villkor i Sernam 2-beslutet. Detta är i sig tillräckligt för att det ska kunna slås fast att Frankrike missbrukat det stöd som på vissa villkor godkänts i Sernam 2-beslutet. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen drar därför slutsatsen att överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam inte ägde rum senast den 30 juni 2005, vilket ställts som villkor i Sernam 2-beslutet. Detta är i sig tillräckligt för att det ska kunna slås fast att Frankrike missbrukat det stöd som på vissa villkor godkänts i Sernam 2-beslutet.

3.2.2   Överlåtelsen av verksamheten utgör inte försäljning
   (27)

| (99) | I EU:s medlemsstaters rättsordningar baseras försäljningsavtalet på de principer som utvecklats av den romerska rätten (emptio venditio). Försäljning består i överlåtelse av äganderätten till en tillgång mot betalning av ett pris. Priset ska, såsom den franska staten betonar när det gäller fransk rätt, vara positivt. |
| --- | --- |

(99)

I EU:s medlemsstaters rättsordningar baseras försäljningsavtalet på de principer som utvecklats av den romerska rätten (emptio venditio). Försäljning består i överlåtelse av äganderätten till en tillgång mot betalning av ett pris. Priset ska, såsom den franska staten betonar när det gäller fransk rätt, vara positivt.

| (100) | En transaktion som består i att den person som vill överlåta äganderätten till en eller flera tillgångar erbjuder pengar till den person som tar emot dem är inte en försäljning utan ett annat slags avtal. |
| --- | --- |

(100)

En transaktion som består i att den person som vill överlåta äganderätten till en eller flera tillgångar erbjuder pengar till den person som tar emot dem är inte en försäljning utan ett annat slags avtal.

| (101) | I detta fall betalade SNCF 59 miljoner euro genom kapitaltillskott till Sernam SA på 57 miljoner euro och till Sernam Xpress på 2 miljoner euro. Dessutom beviljades Financière Sernam olika garantier. Genom Financière Sernams betalning på 2 miljoner euro till SNCF och Sernam SA neutraliseras kapitaltillskottet till Sernam Xpress, men inte övriga delar av transaktionen. Avtalet mellan SNCF och Financière Sernam kan alltså inte betraktas som ett försäljningsavtal. De franska myndigheterna invänder inte heller mot detta utan förklarar att de olika transaktionerna i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam inte utgör en försäljning eftersom det enligt fransk rätt inte hade varit tillåtet att genomföra en försäljning med detta resultat. |
| --- | --- |

(101)

I detta fall betalade SNCF 59 miljoner euro genom kapitaltillskott till Sernam SA på 57 miljoner euro och till Sernam Xpress på 2 miljoner euro. Dessutom beviljades Financière Sernam olika garantier. Genom Financière Sernams betalning på 2 miljoner euro till SNCF och Sernam SA neutraliseras kapitaltillskottet till Sernam Xpress, men inte övriga delar av transaktionen. Avtalet mellan SNCF och Financière Sernam kan alltså inte betraktas som ett försäljningsavtal. De franska myndigheterna invänder inte heller mot detta utan förklarar att de olika transaktionerna i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam inte utgör en försäljning eftersom det enligt fransk rätt inte hade varit tillåtet att genomföra en försäljning med detta resultat.

| (102) | Kommissionen slår fast att avtalet mellan SNCF och Financière Sernam inte avser en försäljning. Följaktligen har inte heller villkoret i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet uppfyllts eftersom ingen försäljning ägt rum. Frankrike har alltså missbrukat det stöd som på vissa villkor godkänts i Sernam 2-beslutet. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen slår fast att avtalet mellan SNCF och Financière Sernam inte avser en försäljning. Följaktligen har inte heller villkoret i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet uppfyllts eftersom ingen försäljning ägt rum. Frankrike har alltså missbrukat det stöd som på vissa villkor godkänts i Sernam 2-beslutet.

3.2.3   Överlåtelsen av verksamheten utgör inte en försäljning av tillgångar utan en överlåtelse av Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder).

| (103) | Även om överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam skulle betraktas som en försäljning krävs för efterlevnad av artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet att denna försäljning endast avser tillgångarna och inte Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder). Det framgår av skäl 217 i Sernam 2-beslutet, som citeras i skäl 89 i det här beslutet. |
| --- | --- |

(103)

Även om överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam skulle betraktas som en försäljning krävs för efterlevnad av artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet att denna försäljning endast avser tillgångarna och inte Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder). Det framgår av skäl 217 i Sernam 2-beslutet, som citeras i skäl 89 i det här beslutet.

| (104) | Såsom förklaras i avsnitt 2.4 bygger SNCF:s överlåtelse av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam på att Sernam SA utnyttjar sitt helägda dotterbolag Sernam Xpress, till vilket Sernam SA:s tillgångar överlåtits tillsammans med dess skulder, med undantag för vissa av skulderna till moderbolaget SNCF. Före denna överlåtelse hade Sernam SA fått ett kapitaltillskott från SNCF på 57 miljoner euro, nya pengar som ingick i de tillgångar som överläts. När överlåtelsen genomförts fick Sernam Xpress i sin tur ett kapitaltillskott av SNCF på 2 miljoner euro. Aktierna i Sernam Xpress såldes sedan till Financière Sernam för samma belopp (2 miljoner euro). |
| --- | --- |

(104)

Såsom förklaras i avsnitt 2.4 bygger SNCF:s överlåtelse av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam på att Sernam SA utnyttjar sitt helägda dotterbolag Sernam Xpress, till vilket Sernam SA:s tillgångar överlåtits tillsammans med dess skulder, med undantag för vissa av skulderna till moderbolaget SNCF. Före denna överlåtelse hade Sernam SA fått ett kapitaltillskott från SNCF på 57 miljoner euro, nya pengar som ingick i de tillgångar som överläts. När överlåtelsen genomförts fick Sernam Xpress i sin tur ett kapitaltillskott av SNCF på 2 miljoner euro. Aktierna i Sernam Xpress såldes sedan till Financière Sernam för samma belopp (2 miljoner euro).

| (105) | Såsom anges i avsnitt 2.7.1.3 motiverar de franska myndigheterna denna transaktion med kraven i både fransk rätt och Sernam 2-beslutet. |
| --- | --- |

(105)

Såsom anges i avsnitt 2.7.1.3 motiverar de franska myndigheterna denna transaktion med kraven i både fransk rätt och Sernam 2-beslutet.

| (106) | De hävdar att det sammantagna resultatet av transaktionen är likvärdigt med en försäljning av tillgångarna. Det skulle alltså kunna likställas med en försäljning i klump av Sernam SA:s tillgångar i den mening som avses i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet. |
| --- | --- |

(106)

De hävdar att det sammantagna resultatet av transaktionen är likvärdigt med en försäljning av tillgångarna. Det skulle alltså kunna likställas med en försäljning i klump av Sernam SA:s tillgångar i den mening som avses i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet.

| (107) | Kommissionen drar en annan slutsats, av två skäl. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen drar en annan slutsats, av två skäl.

3.2.3.1   Överlåtelsen består i en överlåtelse i klump av tillgångarna och skulderna inom en koncern, följd av en försäljning av aktierna (share deal) i det dotterbolag som övertagit dem.

| (108) | Den transaktion som genomfördes av SNCF gjorde det möjligt för Financière Sernam att förvärva aktierna i Sernam Xpress, dvs. att genomföra en aktieförsäljning (”share deal”). |
| --- | --- |

(108)

Den transaktion som genomfördes av SNCF gjorde det möjligt för Financière Sernam att förvärva aktierna i Sernam Xpress, dvs. att genomföra en aktieförsäljning (”share deal”).

| (109) | För det första genomförde SNCF förvisso en transaktion som i fransk rätt enligt de franska myndigheterna betecknas som en ”delöverlåtelse av tillgångar” (i själva verket både tillgångar och skulder). Denna transaktion kan dock inte, även om den analyseras separat, betecknas som ”försäljning av tillgångar till en tredjepart” Den skedde till ett negativt pris på 57 miljoner euro och utgör därmed inte en försäljning (se avsnitt 3.2.2). Dessutom avsåg den inte enbart tillgångarna utan även samtliga skulder, med undantag av vissa av Sernam SA:s skulder till moderbolaget SNCF. Det rörde sig alltså om en överlåtelse av Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder) och inte om en försäljning av enbart tillgångarna (se även avsnitt 3.2.3.2). |
| --- | --- |

(109)

För det första genomförde SNCF förvisso en transaktion som i fransk rätt enligt de franska myndigheterna betecknas som en ”delöverlåtelse av tillgångar” (i själva verket både tillgångar och skulder). Denna transaktion kan dock inte, även om den analyseras separat, betecknas som ”försäljning av tillgångar till en tredjepart” Den skedde till ett negativt pris på 57 miljoner euro och utgör därmed inte en försäljning (se avsnitt 3.2.2). Dessutom avsåg den inte enbart tillgångarna utan även samtliga skulder, med undantag av vissa av Sernam SA:s skulder till moderbolaget SNCF. Det rörde sig alltså om en överlåtelse av Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder) och inte om en försäljning av enbart tillgångarna (se även avsnitt 3.2.3.2).

| (110) | Slutligen skedde denna överlåtelse till ett helägt dotterbolag, nämligen Sernam Xpress, en tillfällig enhet som var ägnad att överta Sernam SA:s tillgångar och skulder bara för att sedan själv säljas till Financière Sernam. Överlåtelsen gjordes alltså inte till ett tredje företag utan koppling till SNCF. |
| --- | --- |

(110)

Slutligen skedde denna överlåtelse till ett helägt dotterbolag, nämligen Sernam Xpress, en tillfällig enhet som var ägnad att överta Sernam SA:s tillgångar och skulder bara för att sedan själv säljas till Financière Sernam. Överlåtelsen gjordes alltså inte till ett tredje företag utan koppling till SNCF.

| (111) | För det andra såldes aktierna i Sernam Xpress till Financière Sernam, vilket inte heller utgör en försäljning av tillgångarna till en tredjepart utan en aktieöverlåtelse eller share deal (och därmed en överlåtelse av företaget i dess helhet). |
| --- | --- |

(111)

För det andra såldes aktierna i Sernam Xpress till Financière Sernam, vilket inte heller utgör en försäljning av tillgångarna till en tredjepart utan en aktieöverlåtelse eller share deal (och därmed en överlåtelse av företaget i dess helhet).

| (112) | Ingen av de transaktioner som genomförts av SNCF utgör en försäljning av Sernam SA:s tillgångar i klump till ett företag som inte har någon juridisk koppling till SNCF, och villkoren i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet har alltså inte uppfyllts. |
| --- | --- |

(112)

Ingen av de transaktioner som genomförts av SNCF utgör en försäljning av Sernam SA:s tillgångar i klump till ett företag som inte har någon juridisk koppling till SNCF, och villkoren i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet har alltså inte uppfyllts.

3.2.3.2   Överlåtelsen avser inte endast tillgångarna utan Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder).

| (113) | I skäl 217 i Sernam 2-beslutet, som citeras i skäl 89 i det här beslutet, görs tydlig åtskillnad mellan en försäljning av tillgångarna och en försäljning av Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder). Av detta skäl framgår tydligt att de franska myndigheterna vid en försäljning av Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder), vilket var avsikten vid tidpunkten för antagandet av Sernam 2-beslutet, var skyldiga att uppfylla villkoren i artikel 3.1 i Sernam 2-beslutet. |
| --- | --- |

(113)

I skäl 217 i Sernam 2-beslutet, som citeras i skäl 89 i det här beslutet, görs tydlig åtskillnad mellan en försäljning av tillgångarna och en försäljning av Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder). Av detta skäl framgår tydligt att de franska myndigheterna vid en försäljning av Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder), vilket var avsikten vid tidpunkten för antagandet av Sernam 2-beslutet, var skyldiga att uppfylla villkoren i artikel 3.1 i Sernam 2-beslutet.

| (114) | Resultatet av de olika överlåtelsetransaktionerna är att Financière Sernam genom köpet av Sernam Xpress förvärvade samtliga tillgångar och skulder i Sernam SA vid tidpunkten för antagandet av Sernam 2-beslutet, med följande undantag: å ena sidan ökade tillgångarna genom tillskotten på 57 miljoner euro till Sernam SA och 2 miljoner euro till Sernam Xpress (se även avsnitt 3.2.4 i det här beslutet) och å andra sidan minskade skulderna med beloppet för det lån mot säkerhet i eget kapital som tecknats av företaget Sernam SA hos SNCF-koncernen, skulden till följd av hävandet av avtalet ”IBM – GPS” och det oförenliga stöd på 41 miljoner euro som skulle återbetalas. |
| --- | --- |

(114)

Resultatet av de olika överlåtelsetransaktionerna är att Financière Sernam genom köpet av Sernam Xpress förvärvade samtliga tillgångar och skulder i Sernam SA vid tidpunkten för antagandet av Sernam 2-beslutet, med följande undantag: å ena sidan ökade tillgångarna genom tillskotten på 57 miljoner euro till Sernam SA och 2 miljoner euro till Sernam Xpress (se även avsnitt 3.2.4 i det här beslutet) och å andra sidan minskade skulderna med beloppet för det lån mot säkerhet i eget kapital som tecknats av företaget Sernam SA hos SNCF-koncernen, skulden till följd av hävandet av avtalet ”IBM – GPS” och det oförenliga stöd på 41 miljoner euro som skulle återbetalas.

| (115) | Dessa marginella justeringar kan dock inte dölja det faktum att merparten av Sernam SA:s tillgångar och skulder faktiskt överläts först till Sernam Xpress och därefter till Financière Sernam. |
| --- | --- |

(115)

Dessa marginella justeringar kan dock inte dölja det faktum att merparten av Sernam SA:s tillgångar och skulder faktiskt överläts först till Sernam Xpress och därefter till Financière Sernam.

| (116) | Överlåtelsen av verksamheten utgör alltså inte en försäljning av tillgångar utan en överlåtelse av Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder), med några undantag. Följaktligen har inte villkoren i artikel 3.1 i Sernam 2-beslutet uppfyllts. |
| --- | --- |

(116)

Överlåtelsen av verksamheten utgör alltså inte en försäljning av tillgångar utan en överlåtelse av Sernam SA i dess helhet (med både tillgångar och skulder), med några undantag. Följaktligen har inte villkoren i artikel 3.1 i Sernam 2-beslutet uppfyllts.

3.2.4   Överlåtelsen begränsade sig inte till de tillgångar som Sernam SA förfogade över vid tidpunkten för Sernam 2-beslutet, utan 59 miljoner euro tillkom

| (117) | När det gäller skulderna konstaterar kommissionen också att 59 miljoner euro tillkom genom kapitaltillskotten till Sernam SA och Sernam Xpress och att tillskottet ekonomiskt sett, med hänsyn till Financière Sernams utbetalning på 2 miljoner euro, är på 57 miljoner euro. Ett sådant tillskott till tillgångarna är inte tillåtet enligt artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet. |
| --- | --- |

(117)

När det gäller skulderna konstaterar kommissionen också att 59 miljoner euro tillkom genom kapitaltillskotten till Sernam SA och Sernam Xpress och att tillskottet ekonomiskt sett, med hänsyn till Financière Sernams utbetalning på 2 miljoner euro, är på 57 miljoner euro. Ett sådant tillskott till tillgångarna är inte tillåtet enligt artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet.

3.2.5   Överlåtelsen av verksamheten skedde inte på ett öppet och tydligt sätt

| (118) | De franska myndigheternas förfarande var till att börja med öppet och tydligt. När förfarandet avslutades hade SNCF emellertid inte mottagit något bindande anbud. |
| --- | --- |

(118)

De franska myndigheternas förfarande var till att börja med öppet och tydligt. När förfarandet avslutades hade SNCF emellertid inte mottagit något bindande anbud.

| (119) | Sedan det öppna och tydliga förfarandet misslyckats ingicks avtalet med Financière Sernam om de olika transaktionerna för att överlåta Sernam SA:s verksamhet. Financière Sernam hade inte som sådant och självständigt deltagit i det öppna och tydliga förfarandet, och överlåtelsen av verksamheten skedde därför i slutändan inte på ett öppet och tydligt sätt. |
| --- | --- |

(119)

Sedan det öppna och tydliga förfarandet misslyckats ingicks avtalet med Financière Sernam om de olika transaktionerna för att överlåta Sernam SA:s verksamhet. Financière Sernam hade inte som sådant och självständigt deltagit i det öppna och tydliga förfarandet, och överlåtelsen av verksamheten skedde därför i slutändan inte på ett öppet och tydligt sätt.

| (120) | Följaktligen har inte villkoren i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet uppfyllts. |
| --- | --- |

(120)

Följaktligen har inte villkoren i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet uppfyllts.

3.2.6   Syftet med en försäljning av tillgångarna respekterades inte

| (121) | I skäl 217 i Sernam 2-beslutet förklaras syftet med en försäljning av tillgångarna på följande sätt:
  ”Sernam [...] skulle ha överlåtit sina marknadsandelar till den fristående köparen (som skulle kunna fortsätta sin verksamhet med Sernams tillgångar).” |
| --- | --- |

(121)

I skäl 217 i Sernam 2-beslutet förklaras syftet med en försäljning av tillgångarna på följande sätt:

”Sernam [...] skulle ha överlåtit sina marknadsandelar till den fristående köparen (som skulle kunna fortsätta sin verksamhet med Sernams tillgångar).”

| (122) | Syftet med en försäljning av tillgångarna var alltså att frigöra Sernam SA:s marknadsandelar och tillgångar och att göra det möjligt för en tredjepart att utnyttja dessa tillgångar. Försäljningen av tillgångarna syftade alltså till att avbryta Sernam SA:s ekonomiska verksamhet. |
| --- | --- |

(122)

Syftet med en försäljning av tillgångarna var alltså att frigöra Sernam SA:s marknadsandelar och tillgångar och att göra det möjligt för en tredjepart att utnyttja dessa tillgångar. Försäljningen av tillgångarna syftade alltså till att avbryta Sernam SA:s ekonomiska verksamhet.

| (123) | Sernam SA köptes dock i sin helhet av sin ledning, som omplacerats till det blivande företaget Financière Sernam. Den ekonomiska kontinuiteten var fullständig, och dessutom befriades företaget från en stor del av sina skulder och fick nytt kapital på 59 miljoner euro, varav SNCF behöll det ekonomiska ansvaret för 57 miljoner euro. Förutom att den transaktion som genomfördes inte uppfyller villkoren i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet gör den det alltså inte heller möjligt att nå de mål som eftersträvas med det beslutet. I stället leder den till att den ekonomiska enheten stärks i en utsträckning som riskerar att förvärra den konkurrenssnedvridning som skulle mildras just med hjälp av de åtgärder som infördes genom beslutet. |
| --- | --- |

(123)

Sernam SA köptes dock i sin helhet av sin ledning, som omplacerats till det blivande företaget Financière Sernam. Den ekonomiska kontinuiteten var fullständig, och dessutom befriades företaget från en stor del av sina skulder och fick nytt kapital på 59 miljoner euro, varav SNCF behöll det ekonomiska ansvaret för 57 miljoner euro. Förutom att den transaktion som genomfördes inte uppfyller villkoren i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet gör den det alltså inte heller möjligt att nå de mål som eftersträvas med det beslutet. I stället leder den till att den ekonomiska enheten stärks i en utsträckning som riskerar att förvärra den konkurrenssnedvridning som skulle mildras just med hjälp av de åtgärder som infördes genom beslutet.

3.2.7   De argument som Frankrike anfört visar inte att artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet följts

| (124) | Frankrikes argument att de åtgärder som vidtagits tillsammans skulle vara likvärdiga med en försäljning av tillgångarna i klump kan inte godtas. Det främsta kännetecknet hos en försäljning av tillgångar i klump är i själva verket att den inte grundas på en aktieförsäljning. Kommissionen kan följaktligen inte godta argumentet att flera olika rättshandlingar (delöverlåtelse av tillgångar och skulder och därefter share deal) skulle vara likvärdiga med en viss rättshandling (försäljning av tillgångar) när en av de rättshandlingar som i praktiken genomförts utgör motsatsen till den eftersträvade rättshandlingen. |
| --- | --- |

(124)

Frankrikes argument att de åtgärder som vidtagits tillsammans skulle vara likvärdiga med en försäljning av tillgångarna i klump kan inte godtas. Det främsta kännetecknet hos en försäljning av tillgångar i klump är i själva verket att den inte grundas på en aktieförsäljning. Kommissionen kan följaktligen inte godta argumentet att flera olika rättshandlingar (delöverlåtelse av tillgångar och skulder och därefter share deal) skulle vara likvärdiga med en viss rättshandling (försäljning av tillgångar) när en av de rättshandlingar som i praktiken genomförts utgör motsatsen till den eftersträvade rättshandlingen.

| (125) | Argumentet att en direkt försäljning av Sernam SA:s tillgångar till Financière Sernam inte är möjlig enligt fransk rätt kan inte heller godtas. För det första bör det erinras om att Sernam 2-beslutet gav Frankrike två olika möjligheter när det gäller att genomföra beslutet. Om det skulle visa sig att försäljningen av tillgångarna inte gick att genomföra skulle de franska myndigheterna ändå kunna genomföra Sernam 2-beslutet genom att utnyttja möjligheten i artikel 3.1 (begränsning av Sernam SA:s verksamhet till järnvägstransporter, och utläggning av vägtransporterna på underleverantörer). För det andra skulle Sernam SA, om fordringsägarna verkligen motsatt sig en försäljning till ett negativt pris, ha kunnat göras till föremål för ett kollektivt förfarande, så att försäljningen av tillgångarna hade kunnat ske inom ramen för det förfarandet. |
| --- | --- |

(125)

Argumentet att en direkt försäljning av Sernam SA:s tillgångar till Financière Sernam inte är möjlig enligt fransk rätt kan inte heller godtas. För det första bör det erinras om att Sernam 2-beslutet gav Frankrike två olika möjligheter när det gäller att genomföra beslutet. Om det skulle visa sig att försäljningen av tillgångarna inte gick att genomföra skulle de franska myndigheterna ändå kunna genomföra Sernam 2-beslutet genom att utnyttja möjligheten i artikel 3.1 (begränsning av Sernam SA:s verksamhet till järnvägstransporter, och utläggning av vägtransporterna på underleverantörer). För det andra skulle Sernam SA, om fordringsägarna verkligen motsatt sig en försäljning till ett negativt pris, ha kunnat göras till föremål för ett kollektivt förfarande, så att försäljningen av tillgångarna hade kunnat ske inom ramen för det förfarandet.

| (126) | Om de franska myndigheterna hade svårt att genomföra Sernam 2-beslutet skulle de, slutligen, ha vänt sig till kommissionen för att tillsammans med den komma fram till en annan lösning, med stöd av principen om lojalt samarbete enligt artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen. De franska myndigheterna besökte visserligen kommissionen den 24 november 2004 och skickade en officiell skrivelse den 21 december 2004 för att meddela kommissionen att de hade för avsikt att sälja tillgångarna i klump, utan någon närmare beskrivning av de viktigaste omständigheterna. Det bör dock betonas att Frankrike inte vid något tillfälle underrättat kommissionen om någon ändring av den omstruktureringsplan som kommissionen godkänt på vissa villkor i Sernam 2-beslutet. I avsnitt 3.2.3 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (28) bekräftas att en medlemsstat inte får frångå omstruktureringsplanen utan anmälan till och förhandsgodkännande av kommissionen. |
| --- | --- |

(126)

Om de franska myndigheterna hade svårt att genomföra Sernam 2-beslutet skulle de, slutligen, ha vänt sig till kommissionen för att tillsammans med den komma fram till en annan lösning, med stöd av principen om lojalt samarbete enligt artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen. De franska myndigheterna besökte visserligen kommissionen den 24 november 2004 och skickade en officiell skrivelse den 21 december 2004 för att meddela kommissionen att de hade för avsikt att sälja tillgångarna i klump, utan någon närmare beskrivning av de viktigaste omständigheterna. Det bör dock betonas att Frankrike inte vid något tillfälle underrättat kommissionen om någon ändring av den omstruktureringsplan som kommissionen godkänt på vissa villkor i Sernam 2-beslutet. I avsnitt 3.2.3 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (28) bekräftas att en medlemsstat inte får frångå omstruktureringsplanen utan anmälan till och förhandsgodkännande av kommissionen.

| (127) | Kommissionen gav dock aldrig sitt samtycke till den överlåtelse av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam som genomfördes av Frankrike. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen gav dock aldrig sitt samtycke till den överlåtelse av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam som genomfördes av Frankrike.

3.2.8   Slutsats: Frankrike har inte följt artikel 3 i Sernam 2-beslutet och har missbrukat stödet på 503 miljoner euro

| (128) | Kommissionen anser sammanfattningsvis att artikel 3 i Sernam 2-beslutet inte har följts. Det omstruktureringsstöd på 503 miljoner euro som på vissa villkor godkänts genom Sernam 2-beslutet har följaktligen missbrukats. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen anser sammanfattningsvis att artikel 3 i Sernam 2-beslutet inte har följts. Det omstruktureringsstöd på 503 miljoner euro som på vissa villkor godkänts genom Sernam 2-beslutet har följaktligen missbrukats.

3.2.9   Stödet på 503 miljoner euro är oförenligt med den inre marknaden

| (129) | Eftersom stödet på 503 miljoner euro utnyttjades av stödmottagaren i strid med Sernam 2-beslutet är det inte förenligt med den inre marknaden på grundval av det beslutet. |
| --- | --- |

(129)

Eftersom stödet på 503 miljoner euro utnyttjades av stödmottagaren i strid med Sernam 2-beslutet är det inte förenligt med den inre marknaden på grundval av det beslutet.

| (130) | Enligt domstolens rättspraxis är det medlemsstaten som ska anföra skälen till att ett stöd är förenligt. Eftersom Frankrike inte anfört något skäl till stödets förenlighet slår kommissionen fast att stödet på 503 miljoner euro är oförenligt med den inre marknaden och ska återkrävas, med ränta räknad från den dag då det ställdes till förfogande. |
| --- | --- |

(130)

Enligt domstolens rättspraxis är det medlemsstaten som ska anföra skälen till att ett stöd är förenligt. Eftersom Frankrike inte anfört något skäl till stödets förenlighet slår kommissionen fast att stödet på 503 miljoner euro är oförenligt med den inre marknaden och ska återkrävas, med ränta räknad från den dag då det ställdes till förfogande.

| (131) | Återkravet bör riktas till Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Services och Aster, som i dag bedriver den ekonomiska verksamhet som gynnats av stödet, vilken tidigare bedrevs av Sernam SA (i dag likviderat) och därefter av Sernam Xpress (vars tillgångar och skulder övertogs av Financière Sernam genom en överlåtelse av samtliga tillgångar och skulder). Det bör för det första noteras att Sernam Xpress övertog Sernam SA:s samtliga tillgångar och en del av dess skulder genom en koncernintern transaktion. Sernam Xpress övertog därmed Sernam SA:s ekonomiska verksamhet (se även den detaljerade bevisningen i avsnitt 3.3). Till följd av överlåtelsen av samtliga tillgångar och skulder blev Financière Sernam sedan Sernam Xpress juridiska efterträdare. Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Service och Aster övertog slutligen Sernam SA:s och Sernam Xpress verksamhet och gynnas därmed alltjämt av det stöd på 503 miljoner euro som ursprungligen beviljades Sernam SA. |
| --- | --- |

(131)

Återkravet bör riktas till Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Services och Aster, som i dag bedriver den ekonomiska verksamhet som gynnats av stödet, vilken tidigare bedrevs av Sernam SA (i dag likviderat) och därefter av Sernam Xpress (vars tillgångar och skulder övertogs av Financière Sernam genom en överlåtelse av samtliga tillgångar och skulder). Det bör för det första noteras att Sernam Xpress övertog Sernam SA:s samtliga tillgångar och en del av dess skulder genom en koncernintern transaktion. Sernam Xpress övertog därmed Sernam SA:s ekonomiska verksamhet (se även den detaljerade bevisningen i avsnitt 3.3). Till följd av överlåtelsen av samtliga tillgångar och skulder blev Financière Sernam sedan Sernam Xpress juridiska efterträdare. Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Service och Aster övertog slutligen Sernam SA:s och Sernam Xpress verksamhet och gynnas därmed alltjämt av det stöd på 503 miljoner euro som ursprungligen beviljades Sernam SA.

3.3   KRAVET PÅ ÅTERBETALNING AV STÖDET PÅ 41 MILJONER EURO

| (132) | Det statliga stöd på 41 miljoner euro som Frankrike skulle återkräva av stödmottagaren enligt Sernam 2-beslutet bokfördes som en skuld vid likvidationen av företaget Sernam SA. |
| --- | --- |

(132)

Det statliga stöd på 41 miljoner euro som Frankrike skulle återkräva av stödmottagaren enligt Sernam 2-beslutet bokfördes som en skuld vid likvidationen av företaget Sernam SA.

| (133) | De franska myndigheterna anser med stöd av artikel 4.2 i Sernam 2-beslutet att överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam genom ett förfarande som de betecknar som öppet och tydligt fick till följd att skyldigheten att återkräva pengar begränsades till enbart företaget Sernam SA. |
| --- | --- |

(133)

De franska myndigheterna anser med stöd av artikel 4.2 i Sernam 2-beslutet att överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam genom ett förfarande som de betecknar som öppet och tydligt fick till följd att skyldigheten att återkräva pengar begränsades till enbart företaget Sernam SA.

| (134) | Artikel 4 i Sernam 2-beslutet har följande lydelse:
  ”All försäljning av delar av Sernam eller av företaget som helhet skall ske till marknadspris och genom ett öppet förfarande i vilket alla konkurrenter har möjlighet att delta. Under dessa förhållanden är Sernam skyldigt att betala tillbaka stödet på 41 miljoner euro, under förutsättning att företaget fortsätter att existera.” |
| --- | --- |

(134)

Artikel 4 i Sernam 2-beslutet har följande lydelse:

”All försäljning av delar av Sernam eller av företaget som helhet skall ske till marknadspris och genom ett öppet förfarande i vilket alla konkurrenter har möjlighet att delta. Under dessa förhållanden är Sernam skyldigt att betala tillbaka stödet på 41 miljoner euro, under förutsättning att företaget fortsätter att existera.”

| (135) | I artikel 4 görs åtskillnad mellan en situation där Sernams ekonomiska verksamhet har upphört respektive inte har upphört. Om denna verksamhet skulle upphöra kan ingen återbetalning krävas av dem som förvärvat tillgångarna till marknadspris genom ett öppet och tydligt förfarande. |
| --- | --- |

(135)

I artikel 4 görs åtskillnad mellan en situation där Sernams ekonomiska verksamhet har upphört respektive inte har upphört. Om denna verksamhet skulle upphöra kan ingen återbetalning krävas av dem som förvärvat tillgångarna till marknadspris genom ett öppet och tydligt förfarande.

| (136) | Kommissionen konstaterar för övrigt att domstolen och förstainstansrätten i sin rättspraxis fäster avgörande vikt vid just de faktorerna. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen konstaterar för övrigt att domstolen och förstainstansrätten i sin rättspraxis fäster avgörande vikt vid just de faktorerna.

| (137) | I SMI-domen (29) skiljer man mellan två scenarier vid försäljning av verksamhet som erhållit stöd, nämligen försäljning av företagets aktier, varefter det företag som erhållit stöd behåller sin ställning som juridisk person (share deal), och försäljning av samtliga eller en del av företagets tillgångar till ett annat företag, varefter den näringsverksamhet som erhållit stöd inte längre bedrivs av samma juridiska person (asset deal). |
| --- | --- |

(137)

I SMI-domen (29) skiljer man mellan två scenarier vid försäljning av verksamhet som erhållit stöd, nämligen försäljning av företagets aktier, varefter det företag som erhållit stöd behåller sin ställning som juridisk person (share deal), och försäljning av samtliga eller en del av företagets tillgångar till ett annat företag, varefter den näringsverksamhet som erhållit stöd inte längre bedrivs av samma juridiska person (asset deal).

| (138) | När det gäller share deal har domstolen fastslagit följande: (30)

  ”[...] när ett företag som erhållit rättsstridigt statligt stöd köps upp till ett marknadsmässigt pris, det vill säga till det högsta pris någon privat investerare varit beredd att under normala konkurrensförhållanden betala för bolaget i den situation det befunnit sig, i synnerhet efter att ha mottagit statligt stöd, har marknadsvärdet av det stöd som förekommit uppskattats och inkluderats i köpeskillingen. Under sådana förhållanden kan inte köparen anses ha erhållit en fördel jämfört med andra aktörer på marknaden (se, för ett liknande resonemang, dom av den 20 september 2001 i mål C-390/98, Banks, REG 2001, s. I-6117, punkt 77).
  I förevarande fall har det företag som beviljades de rättsstridiga statliga stöden behållit sin ställning som juridisk person och fortsatt att för egen räkning bedriva den verksamhet som subventionerats genom de statliga stöden. Normalt sett är det följaktligen detta företag som behåller den konkurrensfördel som följer av stöden och det är således detta företag som skall vara skyldigt att återbetala ett belopp som motsvarar stöden. [...]” |
| --- | --- |

(138)

När det gäller share deal har domstolen fastslagit följande: (30)

”[...] när ett företag som erhållit rättsstridigt statligt stöd köps upp till ett marknadsmässigt pris, det vill säga till det högsta pris någon privat investerare varit beredd att under normala konkurrensförhållanden betala för bolaget i den situation det befunnit sig, i synnerhet efter att ha mottagit statligt stöd, har marknadsvärdet av det stöd som förekommit uppskattats och inkluderats i köpeskillingen. Under sådana förhållanden kan inte köparen anses ha erhållit en fördel jämfört med andra aktörer på marknaden (se, för ett liknande resonemang, dom av den 20 september 2001 i mål C-390/98, Banks, REG 2001, s. I-6117, punkt 77).

I förevarande fall har det företag som beviljades de rättsstridiga statliga stöden behållit sin ställning som juridisk person och fortsatt att för egen räkning bedriva den verksamhet som subventionerats genom de statliga stöden. Normalt sett är det följaktligen detta företag som behåller den konkurrensfördel som följer av stöden och det är således detta företag som skall vara skyldigt att återbetala ett belopp som motsvarar stöden. [...]”

| (139) | När det gäller asset deal fortsätter domstolen enligt följande: (31)

  ”Det kan visserligen inte uteslutas att även bolag som bildats genom övertagande, i syfte att fortsätta att bedriva en del av det stödmottagande företagets verksamhet när det har försatts i konkurs, eventuellt kan vara skyldiga att återbetala stöden i fråga, om det har styrkts att de i realiteten fortfarande åtnjuter den konkurrensfördel som följer av stöden. Så skulle kunna vara fallet när ett sådant bolag som bildats genom övertagande förvärvar tillgångar i det konkursförsatta bolaget utan att som vederlag betala ett pris i enlighet med marknadsvillkoren eller när det har styrkts att bildandet av ett sådant bolag har medfört ett kringgående av skyldigheten att återbetala stöden.” |
| --- | --- |

(139)

När det gäller asset deal fortsätter domstolen enligt följande: (31)

”Det kan visserligen inte uteslutas att även bolag som bildats genom övertagande, i syfte att fortsätta att bedriva en del av det stödmottagande företagets verksamhet när det har försatts i konkurs, eventuellt kan vara skyldiga att återbetala stöden i fråga, om det har styrkts att de i realiteten fortfarande åtnjuter den konkurrensfördel som följer av stöden. Så skulle kunna vara fallet när ett sådant bolag som bildats genom övertagande förvärvar tillgångar i det konkursförsatta bolaget utan att som vederlag betala ett pris i enlighet med marknadsvillkoren eller när det har styrkts att bildandet av ett sådant bolag har medfört ett kringgående av skyldigheten att återbetala stöden.”

| (140) | Samma åtskillnad görs i Seleco-domen. (32) I den domen bekräftar domstolen att kommissionen kan kräva att återkravet inte ska begränsas till det ursprungliga företaget utan utvidgas till att även gälla det företag som fortsätter det ursprungliga företagets verksamhet med utnyttjande av överförda produktionsmedel i den utsträckning vissa omständigheter vid överföringen gör att en ekonomisk kontinuitet kan konstateras mellan de båda företagen. Domstolen godtar också följande indikatorer som relevanta för fastställandet av ekonomisk kontinuitet: föremålet för överföringen (tillgångar och skulder, kontinuiteten hos arbetskraften, ”bundled assets”), överlåtelsepriset, identiteten hos köparföretagets och ursprungsföretagets aktieägare eller innehavare, den tid då överföringen genomfördes (efter påbörjandet av undersökningarna, inledandet av förfarandet eller det slutgiltiga beslutet) eller slutligen den ekonomiska logiken i transaktionen (33) |
| --- | --- |

(140)

Samma åtskillnad görs i Seleco-domen. (32) I den domen bekräftar domstolen att kommissionen kan kräva att återkravet inte ska begränsas till det ursprungliga företaget utan utvidgas till att även gälla det företag som fortsätter det ursprungliga företagets verksamhet med utnyttjande av överförda produktionsmedel i den utsträckning vissa omständigheter vid överföringen gör att en ekonomisk kontinuitet kan konstateras mellan de båda företagen. Domstolen godtar också följande indikatorer som relevanta för fastställandet av ekonomisk kontinuitet: föremålet för överföringen (tillgångar och skulder, kontinuiteten hos arbetskraften, ”bundled assets”), överlåtelsepriset, identiteten hos köparföretagets och ursprungsföretagets aktieägare eller innehavare, den tid då överföringen genomfördes (efter påbörjandet av undersökningarna, inledandet av förfarandet eller det slutgiltiga beslutet) eller slutligen den ekonomiska logiken i transaktionen (33)

| (141) | Det framstår även som lämpligt att betona att försäljningen av tillgångar i SMI- och Seleco-målen genomfördes inom ramen för ett kollektivt förfarande, under överinseende av en domare. Den avsåg endast en del av tillgångarna i de företag som omfattades av det kollektiva förfarandet. Enligt domstolen hade det inte heller fastslagits att försäljningen inte skedde på marknadsekonomiska villkor. |
| --- | --- |

(141)

Det framstår även som lämpligt att betona att försäljningen av tillgångar i SMI- och Seleco-målen genomfördes inom ramen för ett kollektivt förfarande, under överinseende av en domare. Den avsåg endast en del av tillgångarna i de företag som omfattades av det kollektiva förfarandet. Enligt domstolen hade det inte heller fastslagits att försäljningen inte skedde på marknadsekonomiska villkor.

| (142) | Förstainstansrätten analyserade en asset deal i CDA-domen (34) och undersökte bl.a. om det i det aktuella fallet fanns tecken som tydde på att åläggandet att verkställa återkrav kringgåtts genom en delförsäljning av tillgångar. Förstainstansrätten ansåg att kommissionen inte kunnat slå fast att det fanns något sådant uppsåt i det aktuella fallet och att CDA inte alltjämt drog nytta av den konkurrensfördel som hängde samman med förmånen av de stöd som beviljats. Förstainstansrätten grundade detta konstaterande på två faktiska omständigheter: försäljningen begränsade sig till en del av tillgångarna som såldes i klump, och detta tillvägagångssätt (dvs. försäljning i klump) gjorde det möjligt att utverka ett högre belopp än det som skulle ha erhållits om tillgångarna i fråga hade sålts var för sig. |
| --- | --- |

(142)

Förstainstansrätten analyserade en asset deal i CDA-domen (34) och undersökte bl.a. om det i det aktuella fallet fanns tecken som tydde på att åläggandet att verkställa återkrav kringgåtts genom en delförsäljning av tillgångar. Förstainstansrätten ansåg att kommissionen inte kunnat slå fast att det fanns något sådant uppsåt i det aktuella fallet och att CDA inte alltjämt drog nytta av den konkurrensfördel som hängde samman med förmånen av de stöd som beviljats. Förstainstansrätten grundade detta konstaterande på två faktiska omständigheter: försäljningen begränsade sig till en del av tillgångarna som såldes i klump, och detta tillvägagångssätt (dvs. försäljning i klump) gjorde det möjligt att utverka ett högre belopp än det som skulle ha erhållits om tillgångarna i fråga hade sålts var för sig.

| (143) | Överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam bör alltså granskas med utgångspunkt i de kriterier som utvecklats av domstolen och förstainstansrätten, för att slå fast om återkravet bör utvidgas till att även gälla Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Services och Aster. |
| --- | --- |

(143)

Överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam bör alltså granskas med utgångspunkt i de kriterier som utvecklats av domstolen och förstainstansrätten, för att slå fast om återkravet bör utvidgas till att även gälla Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Services och Aster.

| (144) | När det för det första gäller överlåtelsen av samtliga tillgångar och skulder, med undantag av tre finansiella skulder (lån mot säkerhet i eget kapital som tecknats av företaget Sernam SA hos SNCF-koncernen, skuld till följd av hävandet av avtalet ”IBM – GPS”, krav på återbetalning av det oförenliga stödet på 41 miljoner euro), från Sernam SA till Sernam Xpress, konstaterar kommissionen att denna överlåtelse avsåg företaget som helhet (se avsnitt 3.2.3). Det råder alltså ekonomisk kontinuitet mellan Sernam SA och Sernam Xpress. I detta avseende skiljer sig omständigheterna i det aktuella fallet från dem som låg till grund för domarna i SMI-, Seleco- och CDA-målen, som endast gällde försäljning av en del av tillgångarna. Överlåtelsen skedde dessutom inom en koncern. Den ägde rum efter ett slutligt beslut av kommissionen om att kräva återbetalning av stödet, och den enda ekonomiska logiken i transaktionen är att möjliggöra Sernams fortsatta verksamhet utan att behöva uppfylla villkoren i artikel 3 i Sernam 2-beslutet. Samtliga kriterier för att påvisa ekonomisk kontinuitet i den mening som avses i beslutet och i Seleco-domen är därmed uppfyllda. |
| --- | --- |

(144)

När det för det första gäller överlåtelsen av samtliga tillgångar och skulder, med undantag av tre finansiella skulder (lån mot säkerhet i eget kapital som tecknats av företaget Sernam SA hos SNCF-koncernen, skuld till följd av hävandet av avtalet ”IBM – GPS”, krav på återbetalning av det oförenliga stödet på 41 miljoner euro), från Sernam SA till Sernam Xpress, konstaterar kommissionen att denna överlåtelse avsåg företaget som helhet (se avsnitt 3.2.3). Det råder alltså ekonomisk kontinuitet mellan Sernam SA och Sernam Xpress. I detta avseende skiljer sig omständigheterna i det aktuella fallet från dem som låg till grund för domarna i SMI-, Seleco- och CDA-målen, som endast gällde försäljning av en del av tillgångarna. Överlåtelsen skedde dessutom inom en koncern. Den ägde rum efter ett slutligt beslut av kommissionen om att kräva återbetalning av stödet, och den enda ekonomiska logiken i transaktionen är att möjliggöra Sernams fortsatta verksamhet utan att behöva uppfylla villkoren i artikel 3 i Sernam 2-beslutet. Samtliga kriterier för att påvisa ekonomisk kontinuitet i den mening som avses i beslutet och i Seleco-domen är därmed uppfyllda.

| (145) | Kommissionen konstaterar för övrigt att överlåtelsen av Sernam Xpress inte ägde rum på marknadsekonomiska villkor. Överlåtelsen av Sernam Xpress skedde till ett negativt pris och är inte resultatet av ett öppet och tydligt förfarande (se avsnitt 3.2.5). Till det negativa priset på 57 miljoner euro, som betraktas som ett driftstöd som gör det möjligt att täcka Sernam Xpress förluster under åren 2005–2008 (35), kommer SNCF:s avstående av fordringar på Sernam SA till ett belopp av 38,5 miljoner euro (se skäl 27). Kommissionen konstaterar slutligen även att Sernam SA:s kvarvarande skulder är skulder till tredjeparter, inte till SNCF. Genom kapitaltillskottet på 57 miljoner euro gav SNCF Sernam Xpress möjlighet att, åtminstone under perioden 2005–2008, betala samtliga sina skulder. Om SNCF däremot endast hade sålt tillgångarna till ett positivt pris skulle Sernam SA:s skulder till tredjeparter bara ha betalats till ett belopp motsvarande intäkterna från försäljningen. Detta är ytterligare ett tecken på att den avtalsmässiga jämvikten mellan SNCF och Financière Sernam inte motsvarar marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen konstaterar för övrigt att överlåtelsen av Sernam Xpress inte ägde rum på marknadsekonomiska villkor. Överlåtelsen av Sernam Xpress skedde till ett negativt pris och är inte resultatet av ett öppet och tydligt förfarande (se avsnitt 3.2.5). Till det negativa priset på 57 miljoner euro, som betraktas som ett driftstöd som gör det möjligt att täcka Sernam Xpress förluster under åren 2005–2008 (35), kommer SNCF:s avstående av fordringar på Sernam SA till ett belopp av 38,5 miljoner euro (se skäl 27). Kommissionen konstaterar slutligen även att Sernam SA:s kvarvarande skulder är skulder till tredjeparter, inte till SNCF. Genom kapitaltillskottet på 57 miljoner euro gav SNCF Sernam Xpress möjlighet att, åtminstone under perioden 2005–2008, betala samtliga sina skulder. Om SNCF däremot endast hade sålt tillgångarna till ett positivt pris skulle Sernam SA:s skulder till tredjeparter bara ha betalats till ett belopp motsvarande intäkterna från försäljningen. Detta är ytterligare ett tecken på att den avtalsmässiga jämvikten mellan SNCF och Financière Sernam inte motsvarar marknadsvillkor.

| (146) | Det bör också noteras att det negativa priset på 57 miljoner euro är högre än det bästa anbud som mottogs vid den resultatlösa anbudsinfordran, vilket var ett negativt pris på 56,4 miljoner euro (anbud i andra omgången [anbudsgivare 5]). |
| --- | --- |

(146)

Det bör också noteras att det negativa priset på 57 miljoner euro är högre än det bästa anbud som mottogs vid den resultatlösa anbudsinfordran, vilket var ett negativt pris på 56,4 miljoner euro (anbud i andra omgången [anbudsgivare 5]).

| (147) | Tack vare överlåtelsen undgick Sernam Xpress återkravet på 41 miljoner euro på Sernam SA och kunde fortsätta Sernam SA:s verksamhet utan att behöva återbetala detta stöd och utan att behöva uppfylla villkoren i artikel 3 i Sernam 2-beslutet. |
| --- | --- |

(147)

Tack vare överlåtelsen undgick Sernam Xpress återkravet på 41 miljoner euro på Sernam SA och kunde fortsätta Sernam SA:s verksamhet utan att behöva återbetala detta stöd och utan att behöva uppfylla villkoren i artikel 3 i Sernam 2-beslutet.

| (148) | Kommissionen drar av dessa skäl slutsatsen att överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Sernam Xpress fick till följd att Sernam Xpress alltjämt drog nytta av den konkurrensfördel som hängde samman med förmånen av de stöd som beviljats. Det rådde ekonomisk kontinuitet mellan de två företagen, och överlåtelsen är likvärdig med ett kringgående av återkravet på Sernam SA. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen drar av dessa skäl slutsatsen att överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Sernam Xpress fick till följd att Sernam Xpress alltjämt drog nytta av den konkurrensfördel som hängde samman med förmånen av de stöd som beviljats. Det rådde ekonomisk kontinuitet mellan de två företagen, och överlåtelsen är likvärdig med ett kringgående av återkravet på Sernam SA.

| (149) | Såsom förklaras i SMI och Seleco-domarna påverkar inte en aktieägares försäljning av aktier i ett företag som mottagit rättsstridigt stöd till en tredjepart återbetalningskrav riktade till det stödmottagande företaget. Försäljningen av Sernam Xpress aktier till Financière Sernam innebar alltså inte att Sernam Xpress befriades från kravet att återbetala stödet på 41 miljoner euro. |
| --- | --- |

(149)

Såsom förklaras i SMI och Seleco-domarna påverkar inte en aktieägares försäljning av aktier i ett företag som mottagit rättsstridigt stöd till en tredjepart återbetalningskrav riktade till det stödmottagande företaget. Försäljningen av Sernam Xpress aktier till Financière Sernam innebar alltså inte att Sernam Xpress befriades från kravet att återbetala stödet på 41 miljoner euro.

| (150) | Till följd av fusionen mellan Sernam Xpress och Financière Sernam övergick återbetalningskravet till Financière Sernam. Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Service och Aster övertog dessutom Sernam SA:s och Sernam Xpress verksamhet och fortsatte därmed att gynnas av det stöd på 41 miljoner euro som ursprungligen beviljats Sernam SA. |
| --- | --- |

(150)

Till följd av fusionen mellan Sernam Xpress och Financière Sernam övergick återbetalningskravet till Financière Sernam. Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Service och Aster övertog dessutom Sernam SA:s och Sernam Xpress verksamhet och fortsatte därmed att gynnas av det stöd på 41 miljoner euro som ursprungligen beviljats Sernam SA.

| (151) | Av de skäl som anförs i punkt 3.4 bör även de franska myndigheternas argument gällande tillämpningen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi avvisas. |
| --- | --- |

(151)

Av de skäl som anförs i punkt 3.4 bör även de franska myndigheternas argument gällande tillämpningen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi avvisas.

3.4   DET NYA STÖD SOM BEVILJADES SERNAM XPRESS

| (152) | Avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 innehåller en rad åtgärder som skulle kunna utgöra nytt stöd (se skäl 36). Kommissionen måste undersöka om dessa åtgärder utgör nytt stöd och om de i så fall kan anses vara förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(152)

Avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 innehåller en rad åtgärder som skulle kunna utgöra nytt stöd (se skäl 36). Kommissionen måste undersöka om dessa åtgärder utgör nytt stöd och om de i så fall kan anses vara förenliga med den inre marknaden.

| (153) | De franska myndigheterna menar att alla dessa åtgärder är förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. SNCF ska ha överlåtit Sernam SA:s verksamhet till det företag som lämnat det bästa anbudet i samband med en öppen och tydlig anbudsinfordran, och detta anbud skulle, även om det består i ett negativt pris, vara mindre kostsamt för staten som aktieägare än en likvidation av Sernam. |
| --- | --- |

(153)

De franska myndigheterna menar att alla dessa åtgärder är förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. SNCF ska ha överlåtit Sernam SA:s verksamhet till det företag som lämnat det bästa anbudet i samband med en öppen och tydlig anbudsinfordran, och detta anbud skulle, även om det består i ett negativt pris, vara mindre kostsamt för staten som aktieägare än en likvidation av Sernam.

| (154) | Kommissionen anser att principen om en privat investerare inte bör tillämpas när det handlar om att återkräva stöd. När ett stöd återkrävs handlar staten i enlighet med sina skyldigheter enligt EU-rätten och inte som aktieägande stat. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen anser att principen om en privat investerare inte bör tillämpas när det handlar om att återkräva stöd. När ett stöd återkrävs handlar staten i enlighet med sina skyldigheter enligt EU-rätten och inte som aktieägande stat.

| (155) | Kommissionen noterar för övrigt att försäljning av tillgångar i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet betraktas som likvärdig med de kompensationsåtgärder som införs genom artikel 3.1. Enligt punkt 40 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (36) kan inte avyttring av förlustbringande verksamhet betraktas som en kompensationsåtgärd. Det negativa pris som SNCF och Financière Sernam enades om visar att det rör sig om avyttring av en förlustbringande verksamhet, som inte kan vara likvärdig med en kompensationsåtgärd. I det aktuella fallet motsvarar det negativa priset ett driftstöd till företaget, som alltså inte i sig kan bidra till att minska konkurrenssnedvridningen. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen noterar för övrigt att försäljning av tillgångar i artikel 3.2 i Sernam 2-beslutet betraktas som likvärdig med de kompensationsåtgärder som införs genom artikel 3.1. Enligt punkt 40 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (36) kan inte avyttring av förlustbringande verksamhet betraktas som en kompensationsåtgärd. Det negativa pris som SNCF och Financière Sernam enades om visar att det rör sig om avyttring av en förlustbringande verksamhet, som inte kan vara likvärdig med en kompensationsåtgärd. I det aktuella fallet motsvarar det negativa priset ett driftstöd till företaget, som alltså inte i sig kan bidra till att minska konkurrenssnedvridningen.

| (156) | Om Frankrikes ståndpunkt godtogs skulle Frankrike dessutom kunna undgå sin skyldighet att kräva att Sernam SA och varje företag som fortsätter dess ekonomiska verksamhet återbetalar det stöd på 41 miljoner euro som förklarats oförenligt genom Sernam 2-beslutet, liksom det stöd på 503 miljoner euro som missbrukats. Detta skulle strida helt mot domstolens rättspraxis, enligt vilken medlemsstaten uppmanas att utan dröjsmål verka för återbetalning av stödet med utnyttjande av alla tillgängliga rättsmedel, även utmätning av företagets tillgångar och om nödvändigt likvidation av det om det inte är i stånd att verkställa återbetalningen. (37) |
| --- | --- |

(156)

Om Frankrikes ståndpunkt godtogs skulle Frankrike dessutom kunna undgå sin skyldighet att kräva att Sernam SA och varje företag som fortsätter dess ekonomiska verksamhet återbetalar det stöd på 41 miljoner euro som förklarats oförenligt genom Sernam 2-beslutet, liksom det stöd på 503 miljoner euro som missbrukats. Detta skulle strida helt mot domstolens rättspraxis, enligt vilken medlemsstaten uppmanas att utan dröjsmål verka för återbetalning av stödet med utnyttjande av alla tillgängliga rättsmedel, även utmätning av företagets tillgångar och om nödvändigt likvidation av det om det inte är i stånd att verkställa återbetalningen. (37)

| (157) | Om Frankrikes ståndpunkt godtogs skulle det också leda till diskriminering mellan ett privat och ett statligt företag. Staten skulle genomdriva återkravet på det privata företaget, om nödvändigt till dess att det likviderades, medan det statliga företaget skulle kunna undgå detta öde på det enda villkoret att det blir mindre dyrt för staten att sälja till ett negativt pris än att återkräva det rättsstridiga och oförenliga stöd som företaget mottagit. |
| --- | --- |

(157)

Om Frankrikes ståndpunkt godtogs skulle det också leda till diskriminering mellan ett privat och ett statligt företag. Staten skulle genomdriva återkravet på det privata företaget, om nödvändigt till dess att det likviderades, medan det statliga företaget skulle kunna undgå detta öde på det enda villkoret att det blir mindre dyrt för staten att sälja till ett negativt pris än att återkräva det rättsstridiga och oförenliga stöd som företaget mottagit.

| (158) | Kommissionen anser därför att principen om en privat aktör i en marknadsekonomi inte kan åberopas av Frankrike för att undgå att de åtgärder som beskrivs i avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen anser därför att principen om en privat aktör i en marknadsekonomi inte kan åberopas av Frankrike för att undgå att de åtgärder som beskrivs i avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 betraktas som statligt stöd.

| (159) | Det måste följaktligen undersökas om åtgärderna i fråga gett Sernam Xpress eller Financière Sernam någon fördel. Eftersom dessa två företag senare fusionerade är det inte nödvändigt att skilja mellan de fördelar som det ena och det andra företaget beviljats. De tre andra kriterierna för förekomst av statligt stöd är uppfyllda: åtgärderna har beviljats med hjälp av ett statligt företags, SNCF:s, medel; SNCF är ett offentligt organ (établissement public industriel et commercial – EPIC) som är föremål för en mycket noggrann statlig tillsyn; beviljandet av fördelen kan därmed också tillskrivas staten. Sernam Xpress/Financière Sernam är verksamma inom vägtransportsektorn, som är öppen för konkurrens inom unionen, och fördelen riskerar därför att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(159)

Det måste följaktligen undersökas om åtgärderna i fråga gett Sernam Xpress eller Financière Sernam någon fördel. Eftersom dessa två företag senare fusionerade är det inte nödvändigt att skilja mellan de fördelar som det ena och det andra företaget beviljats. De tre andra kriterierna för förekomst av statligt stöd är uppfyllda: åtgärderna har beviljats med hjälp av ett statligt företags, SNCF:s, medel; SNCF är ett offentligt organ (établissement public industriel et commercial – EPIC) som är föremål för en mycket noggrann statlig tillsyn; beviljandet av fördelen kan därmed också tillskrivas staten. Sernam Xpress/Financière Sernam är verksamma inom vägtransportsektorn, som är öppen för konkurrens inom unionen, och fördelen riskerar därför att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

3.4.1   SNCF:s kapitaltillskott på 57 miljoner euro till Sernam SA

| (160) | Genom SNCF:s kapitaltillskott på 57 miljoner euro till Sernam SA fick Sernam SA en betydande ekonomisk fördel i förhållande till sina konkurrenter. Denna fördel överläts sedan till Sernam Xpress tillsammans med övriga tillgångar och skulder. |
| --- | --- |

(160)

Genom SNCF:s kapitaltillskott på 57 miljoner euro till Sernam SA fick Sernam SA en betydande ekonomisk fördel i förhållande till sina konkurrenter. Denna fördel överläts sedan till Sernam Xpress tillsammans med övriga tillgångar och skulder.

3.4.2   SNCF:s kapitaltillskott på 2 miljoner euro till Sernam Xpress

| (161) | Genom SNCF:s kapitaltillskott på 2 miljoner euro till Sernam Xpress fick Sernam Xpress en betydande ekonomisk fördel i förhållande till sina konkurrenter. Kommissionen noterar dock att SNCF fick en utbetalning på 2 miljoner euro från Financière Sernam, vilket neutraliserar kapitaltillskottet på 2 miljoner euro som därmed inte innebar någon fördel. |
| --- | --- |

(161)

Genom SNCF:s kapitaltillskott på 2 miljoner euro till Sernam Xpress fick Sernam Xpress en betydande ekonomisk fördel i förhållande till sina konkurrenter. Kommissionen noterar dock att SNCF fick en utbetalning på 2 miljoner euro från Financière Sernam, vilket neutraliserar kapitaltillskottet på 2 miljoner euro som därmed inte innebar någon fördel.

3.4.3   SNCF:s avstående av fordringar på Sernam SA

| (162) | Såsom förklaras i skäl 33 är det två fordringar till ett belopp av 38,5 miljoner euro som SNCF har på Sernam SA som inte ingår vid överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam. Genom att avstå från dessa fordringar ger SNCF Sernam Xpress/Financière Sernam en fördel motsvarande det beloppet. |
| --- | --- |

(162)

Såsom förklaras i skäl 33 är det två fordringar till ett belopp av 38,5 miljoner euro som SNCF har på Sernam SA som inte ingår vid överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam. Genom att avstå från dessa fordringar ger SNCF Sernam Xpress/Financière Sernam en fördel motsvarande det beloppet.

3.4.4   De garantier som beviljats av SNCF

| (163) | I samband med överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam beviljade SNCF följande garantier:






  — | Man åtog sig att inom en bestämd tid stänga en viss anläggning (Valenton) som var nödvändig för införandet av snabbsystemtåg, mot ett vite på 1 miljon euro vid försening. |
| --- | --- | --- |

(163)

I samband med överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam beviljade SNCF följande garantier:

—

Man åtog sig att inom en bestämd tid stänga en viss anläggning (Valenton) som var nödvändig för införandet av snabbsystemtåg, mot ett vite på 1 miljon euro vid försening.

| — | Man åtog sig att täcka en eventuell höjning av hyran för de nya filialerna, upp till en differens på högst 3 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Man åtog sig att täcka en eventuell höjning av hyran för de nya filialerna, upp till en differens på högst 3 miljoner euro.

| — | Rätten att återvända för de [...] järnvägsarbetare som friställts vid Sernam förlängdes med tre år. |
| --- | --- |

—

Rätten att återvända för de [...] järnvägsarbetare som friställts vid Sernam förlängdes med tre år.

| — | Ett socialt protokoll som garanterar [...] anställda vid Sernam omplacering vid SNCF vid uppsägning (av Sernam) förlängdes med tre år. |
| --- | --- |

—

Ett socialt protokoll som garanterar [...] anställda vid Sernam omplacering vid SNCF vid uppsägning (av Sernam) förlängdes med tre år.

| — | SNCF garanterade ”varaktighet för snabbsystemtågen (TBE)” (38) och tillgång till TBE (39). I detta sammanhang betalade SNCF 3 miljoner euro till Sernam Xpress. |
| --- | --- |

—

SNCF garanterade ”varaktighet för snabbsystemtågen (TBE)” (38) och tillgång till TBE (39). I detta sammanhang betalade SNCF 3 miljoner euro till Sernam Xpress.

| (164) | Vad beträffar de två första garantierna är det uppenbart att de ger Sernam Xpress/Financière Sernam en fördel. Utan dessa två garantier skulle Sernam Xpress/Financière Sernam själva ha tvingats stå för kostnaderna i fråga. |
| --- | --- |

(164)

Vad beträffar de två första garantierna är det uppenbart att de ger Sernam Xpress/Financière Sernam en fördel. Utan dessa två garantier skulle Sernam Xpress/Financière Sernam själva ha tvingats stå för kostnaderna i fråga.

| (165) | När det gäller TBE-garantierna anser kommissionen att de avsevärt minskar risken för Sernam Xpress/Financière Sernam. De ger alltså Sernam Xpress/Financière Sernam en fördel. |
| --- | --- |

(165)

När det gäller TBE-garantierna anser kommissionen att de avsevärt minskar risken för Sernam Xpress/Financière Sernam. De ger alltså Sernam Xpress/Financière Sernam en fördel.

| (166) | Frankrike menar att den garanti som beviljades järnvägsarbetarna i själva verket skulle gynna SNCF. SNCF ska ha friställt ett antal järnvägsarbetare vid Sernam SA. Dessa järnvägsarbetare, för vilka Sernam SA stod för kostnaden, ska ha haft rätt att på begäran återanställas av SNCF. Med tanke på de farhågor som en privatisering skulle kunna ge upphov till förlängde SNCF den period under vilken järnvägsarbetarna kunde utöva denna rätt, för att undvika ett massåtervändande till SNCF av de som skulle ha varit mest kostsamma. |
| --- | --- |

(166)

Frankrike menar att den garanti som beviljades järnvägsarbetarna i själva verket skulle gynna SNCF. SNCF ska ha friställt ett antal järnvägsarbetare vid Sernam SA. Dessa järnvägsarbetare, för vilka Sernam SA stod för kostnaden, ska ha haft rätt att på begäran återanställas av SNCF. Med tanke på de farhågor som en privatisering skulle kunna ge upphov till förlängde SNCF den period under vilken järnvägsarbetarna kunde utöva denna rätt, för att undvika ett massåtervändande till SNCF av de som skulle ha varit mest kostsamma.

| (167) | Kommissionen anser att järnvägsarbetarna utan denna garanti med största sannolikhet skulle ha begärt att återanställas av SNCF när verksamheten överläts. Sernam Xpress skulle ha tvingats ersätta dem med nya privatanställda. Kommissionen anser att det i det aktuella fallet är troligt att lönen för dessa nya anställda skulle ha varit lägre än järnvägsarbetarnas lön, vilket skulle ha kompenserat för Sernam Xpress merkostnad på grund av deras kortare erfarenhet eller svårigheterna med att rekrytera ett stort antal nya anställda på mycket kort tid. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen anser att järnvägsarbetarna utan denna garanti med största sannolikhet skulle ha begärt att återanställas av SNCF när verksamheten överläts. Sernam Xpress skulle ha tvingats ersätta dem med nya privatanställda. Kommissionen anser att det i det aktuella fallet är troligt att lönen för dessa nya anställda skulle ha varit lägre än järnvägsarbetarnas lön, vilket skulle ha kompenserat för Sernam Xpress merkostnad på grund av deras kortare erfarenhet eller svårigheterna med att rekrytera ett stort antal nya anställda på mycket kort tid.

| (168) | När det gäller förlängningen av omplaceringsgarantin med tre år anser Frankrike att den utgör en individuell rättighet som SNCF gett vissa anställda. Varken Financière Sernam eller Sernam Xpress skulle vara parter i denna överenskommelse. |
| --- | --- |

(168)

När det gäller förlängningen av omplaceringsgarantin med tre år anser Frankrike att den utgör en individuell rättighet som SNCF gett vissa anställda. Varken Financière Sernam eller Sernam Xpress skulle vara parter i denna överenskommelse.

| (169) | Kommissionen håller inte med om denna analys. I själva verket innebär garantin att det blir mer attraktivt att fortsätta att vara anställd av Sernam Xpress under perioden i fråga, utan att Sernam Xpress får stå för någon som helst merkostnad. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen håller inte med om denna analys. I själva verket innebär garantin att det blir mer attraktivt att fortsätta att vara anställd av Sernam Xpress under perioden i fråga, utan att Sernam Xpress får stå för någon som helst merkostnad.

| (170) | Kommissionen drar slutsatsen att de garantier som SNCF beviljade i avtalsprotokollet av den 21 juli 2005, med undantag av garantin för järnvägsarbetarna, ger Sernam Xpress/Financière Sernam en fördel. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen drar slutsatsen att de garantier som SNCF beviljade i avtalsprotokollet av den 21 juli 2005, med undantag av garantin för järnvägsarbetarna, ger Sernam Xpress/Financière Sernam en fördel.

| (171) | Värdet av de tre första garantierna kan lätt uttryckas i siffror (1 miljon euro, 3 miljoner euro respektive 3 miljoner euro), men det är inte fallet när det gäller de anställdas omplaceringsgaranti. Frankrike skulle behöva fastställa vilken löneökning Sernam Xpress/Financière Sernam skulle ha tvingats ge de anställda utan denna garanti för att nå samma mål. |
| --- | --- |

(171)

Värdet av de tre första garantierna kan lätt uttryckas i siffror (1 miljon euro, 3 miljoner euro respektive 3 miljoner euro), men det är inte fallet när det gäller de anställdas omplaceringsgaranti. Frankrike skulle behöva fastställa vilken löneökning Sernam Xpress/Financière Sernam skulle ha tvingats ge de anställda utan denna garanti för att nå samma mål.

3.4.5   Försäljningspriset

| (172) | I skäl 164 i beslutet om att inleda förfarandet undersökte kommissionen vidare om det negativa ”pris” som Financière Sernam betalat verkligen motsvarade marknadsvärdet. I detta sammanhang konstaterar kommissionen att Sernam Xpress och Financière Sernam sedan dess fusionerat, och att ett eventuellt stöd till Financière Sernam i form av ett alltför högt negativt pris inte skulle överstiga det stöd på 57 miljoner euro som Sernam Xpress fått i nytt stöd. Det är alltså inte längre nödvändigt att uttala sig i frågan om ett eventuellt stöd till köparen. |
| --- | --- |

(172)

I skäl 164 i beslutet om att inleda förfarandet undersökte kommissionen vidare om det negativa ”pris” som Financière Sernam betalat verkligen motsvarade marknadsvärdet. I detta sammanhang konstaterar kommissionen att Sernam Xpress och Financière Sernam sedan dess fusionerat, och att ett eventuellt stöd till Financière Sernam i form av ett alltför högt negativt pris inte skulle överstiga det stöd på 57 miljoner euro som Sernam Xpress fått i nytt stöd. Det är alltså inte längre nödvändigt att uttala sig i frågan om ett eventuellt stöd till köparen.

3.4.6   Slutsats om förekomsten av nytt stöd

| (173) | De åtgärder enligt avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 som beskrivs i avsnitt 3.4 utgör nytt stöd till Sernam Xpress/Financière Sernam. |
| --- | --- |

(173)

De åtgärder enligt avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 som beskrivs i avsnitt 3.4 utgör nytt stöd till Sernam Xpress/Financière Sernam.

3.4.7   Oförenlighet med den inre marknaden och återkrav

| (174) | Enligt domstolens rättspraxis är det medlemsstaten som ska anföra skälen till att ett stöd är förenligt. Eftersom Frankrike inte har anfört något skäl till att detta stöd är förenligt drar kommissionen slutsatsen att det är oförenligt med den inre marknaden och måste återkrävas med ränta. |
| --- | --- |

(174)

Enligt domstolens rättspraxis är det medlemsstaten som ska anföra skälen till att ett stöd är förenligt. Eftersom Frankrike inte har anfört något skäl till att detta stöd är förenligt drar kommissionen slutsatsen att det är oförenligt med den inre marknaden och måste återkrävas med ränta.

| (175) | Återkravet bör riktas till Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Service och Aster, som i dag bedriver den ekonomiska verksamhet som gynnats av stödet, vilken tidigare bedrevs av Sernam Xpress (fusionerat med Financière Sernam). |
| --- | --- |

(175)

Återkravet bör riktas till Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Service och Aster, som i dag bedriver den ekonomiska verksamhet som gynnats av stödet, vilken tidigare bedrevs av Sernam Xpress (fusionerat med Financière Sernam).

3.5   BESTÄMMELSEN OM AVTALETS UPPHÖRANDE

| (176) | Avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 innehåller en bestämmelse om avtalets upphörande vid ett negativt beslut från kommissionen inom fem år efter avtalsprotokollets ingående. Även denna bestämmelse skulle kunna utgöra nytt stöd. Om så var fallet skulle det dock kunna avhjälpas genom att den inte tillämpas. Eftersom bestämmelsen inte heller har tillämpats har det resultatet nåtts. Bestämmelsen i fråga behöver alltså inte analyseras närmare. |
| --- | --- |

(176)

Avtalsprotokollet av den 21 juli 2005 innehåller en bestämmelse om avtalets upphörande vid ett negativt beslut från kommissionen inom fem år efter avtalsprotokollets ingående. Även denna bestämmelse skulle kunna utgöra nytt stöd. Om så var fallet skulle det dock kunna avhjälpas genom att den inte tillämpas. Eftersom bestämmelsen inte heller har tillämpats har det resultatet nåtts. Bestämmelsen i fråga behöver alltså inte analyseras närmare.

3.6   BERÄTTIGADE FÖRVÄNTNINGAR

| (177) | De franska myndigheternas argument om att de åtgärder (t.ex. besöket vid kommissionen den 24 november 2004 och skrivelsen av den 21 december 2004) som genomförts i god tro gentemot kommissionen i enlighet med deras samarbetsplikt skulle ha gett upphov till berättigade förväntningar på att överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam var förenlig med Sernam 2-beslutet och EU-rätten kan inte godtas. |
| --- | --- |

(177)

De franska myndigheternas argument om att de åtgärder (t.ex. besöket vid kommissionen den 24 november 2004 och skrivelsen av den 21 december 2004) som genomförts i god tro gentemot kommissionen i enlighet med deras samarbetsplikt skulle ha gett upphov till berättigade förväntningar på att överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam var förenlig med Sernam 2-beslutet och EU-rätten kan inte godtas.

| (178) | De uppgifter som Frankrike lämnade bestod i själva verket bara av en underrättelse till kommissionen om beslutet att sälja tillgångarna i klump, utan någon beskrivning av viktigaste omständigheterna i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s tillgångar. I informationsmeddelandet till kommissionen av den 21 december 2004 nämns bara vissa omständigheter som rör organisationen av tillgångsöverlåtelsen och det öppna och tydliga förfarandet för att åstadkomma en försäljning till marknadspris före den 30 juni 2005. |
| --- | --- |

(178)

De uppgifter som Frankrike lämnade bestod i själva verket bara av en underrättelse till kommissionen om beslutet att sälja tillgångarna i klump, utan någon beskrivning av viktigaste omständigheterna i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s tillgångar. I informationsmeddelandet till kommissionen av den 21 december 2004 nämns bara vissa omständigheter som rör organisationen av tillgångsöverlåtelsen och det öppna och tydliga förfarandet för att åstadkomma en försäljning till marknadspris före den 30 juni 2005.

| (179) | Kommissionen uppmärksammades alltså inte på någon av följande omständigheter:






  1) | Det faktum att den planerade avyttringen skulle bygga på en koncernintern överlåtelse av tillgångarna och skulderna i en annan rättslig enhet (Sernam Xpress), följd av en avyttring av denna enhet (share deal). |
| --- | --- | --- |

(179)

Kommissionen uppmärksammades alltså inte på någon av följande omständigheter:

1)

Det faktum att den planerade avyttringen skulle bygga på en koncernintern överlåtelse av tillgångarna och skulderna i en annan rättslig enhet (Sernam Xpress), följd av en avyttring av denna enhet (share deal).

| 2) | Det faktum att en del av skulderna skulle överlåtas tillsammans med tillgångarna och att endast återkravet avseende stödet på 41 miljoner euro och SNCF:s fordringar till ett belopp av 38,5 miljoner euro skulle bli kvar på Sernam SA:s skuldsida. |
| --- | --- |

2)

Det faktum att en del av skulderna skulle överlåtas tillsammans med tillgångarna och att endast återkravet avseende stödet på 41 miljoner euro och SNCF:s fordringar till ett belopp av 38,5 miljoner euro skulle bli kvar på Sernam SA:s skuldsida.

| 3) | Det faktum att Frankrike var berett att ge Sernam SA och Sernam Xpress kapitaltillskott vid anbud om förvärv till negativt pris. |
| --- | --- |

3)

Det faktum att Frankrike var berett att ge Sernam SA och Sernam Xpress kapitaltillskott vid anbud om förvärv till negativt pris.

| (180) | Eftersom kommissionen inte kände till dessa omständigheter kunde den alltså inte förutse hur Frankrike slutligen skulle genomföra Sernam 2-beslutet. Meddelandet av den 21 december 2004 ger tvärtom intrycket att avyttringen skulle genomföras utan åtskillnad mellan skulderna och till ett positivt pris, eftersom det anges att behållningen av avyttringen, så snart denna genomförts, kommer att användas för återbetalning av den juridiska personen Sernams skulder, däribland det oförenliga stödet, enligt sedvanliga nationella förfaranden. |
| --- | --- |

(180)

Eftersom kommissionen inte kände till dessa omständigheter kunde den alltså inte förutse hur Frankrike slutligen skulle genomföra Sernam 2-beslutet. Meddelandet av den 21 december 2004 ger tvärtom intrycket att avyttringen skulle genomföras utan åtskillnad mellan skulderna och till ett positivt pris, eftersom det anges att behållningen av avyttringen, så snart denna genomförts, kommer att användas för återbetalning av den juridiska personen Sernams skulder, däribland det oförenliga stödet, enligt sedvanliga nationella förfaranden.

| (181) | Även om möjligheten till ett kapitaltillskott (omständighet 3), med tanke på de negativa priser som erbjudits för Sernam SA:s tillgångar, visade sig först när anbuden mottogs, borde åtminstone principen om försäljning av tillgångarna tillsammans med en del av skulderna (omständighet 2) i princip redan ha varit känd för Frankrike när meddelandet av den 21 december 2004 avfattades. De franska myndigheterna kan dock inte under några omständigheter hävda berättigade förväntningar utan att spontant ha informerat kommissionen om dessa viktiga omständigheter, den 21 december 2004 eller senare. |
| --- | --- |

(181)

Även om möjligheten till ett kapitaltillskott (omständighet 3), med tanke på de negativa priser som erbjudits för Sernam SA:s tillgångar, visade sig först när anbuden mottogs, borde åtminstone principen om försäljning av tillgångarna tillsammans med en del av skulderna (omständighet 2) i princip redan ha varit känd för Frankrike när meddelandet av den 21 december 2004 avfattades. De franska myndigheterna kan dock inte under några omständigheter hävda berättigade förväntningar utan att spontant ha informerat kommissionen om dessa viktiga omständigheter, den 21 december 2004 eller senare.

| (182) | Om de franska myndigheterna hade svårt att genomföra Sernam 2-beslutet skulle de, slutligen och framför allt, ha vänt sig till kommissionen för att tillsammans med den komma fram till en annan lösning, med stöd av principen om lojalt samarbete enligt artikel 4.3 i EU-fördraget. I avsnitt 3.2.3 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (40) bekräftas, med tillämpning av denna allmänna princip, att en medlemsstat inte får frångå omstruktureringsplanen utan anmälan till och förhandsgodkännande av kommissionen. |
| --- | --- |

(182)

Om de franska myndigheterna hade svårt att genomföra Sernam 2-beslutet skulle de, slutligen och framför allt, ha vänt sig till kommissionen för att tillsammans med den komma fram till en annan lösning, med stöd av principen om lojalt samarbete enligt artikel 4.3 i EU-fördraget. I avsnitt 3.2.3 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (40) bekräftas, med tillämpning av denna allmänna princip, att en medlemsstat inte får frångå omstruktureringsplanen utan anmälan till och förhandsgodkännande av kommissionen.

| (183) | Kommissionen gav heller aldrig sitt samtycke till den överlåtelse av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam som genomfördes av Frankrike. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen gav heller aldrig sitt samtycke till den överlåtelse av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam som genomfördes av Frankrike.

| (184) | Kommissionen drar alltså slutsatsen att varken Frankrike eller stödmottagarna kan åberopa berättigade förväntningar av något slag. |
| --- | --- |

(184)

Kommissionen drar alltså slutsatsen att varken Frankrike eller stödmottagarna kan åberopa berättigade förväntningar av något slag.

4.   ÅTERKRAV

| (185) | Kommissionen har kommit fram till att villkoren i Sernam 2-beslutet inte har uppfyllts. De stödåtgärder som godkänts genom Sernam 2-beslutet har följaktligen missbrukats i den mening som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr 659/1999. Eftersom Frankrike inte anfört några skäl till att stödet är förenligt är det oförenligt med den inre marknaden. Frankrike måste alltså vidta alla åtgärder för att återkräva stödet med ränta. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen har kommit fram till att villkoren i Sernam 2-beslutet inte har uppfyllts. De stödåtgärder som godkänts genom Sernam 2-beslutet har följaktligen missbrukats i den mening som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr 659/1999. Eftersom Frankrike inte anfört några skäl till att stödet är förenligt är det oförenligt med den inre marknaden. Frankrike måste alltså vidta alla åtgärder för att återkräva stödet med ränta.

| (186) | Beloppet för stödåtgärderna är 503 miljoner euro. Det utgörs å ena sidan av olika omstruktureringsstöd till ett belopp av 2 938 miljoner franc, dvs. 448 miljoner euro. Detta stöd beskrivs i tabell 3 i beslutet av den 30 april 2003, vars viktigaste delar återges i tabellen nedan:






  (FRF million) |
| --- | --- |
| Initial capital | 44 |
| Financing of losses 2000 | 698 |
| Financing of losses 2001 | 252 |
| Financing of restructuring: SNCF contribution | 1 300 |
| Financing of restructuring: equity loan from SNCF | 250 |
| Additional costs for railwaymen | 394 |
| Total restructuring aid | 2 938 |

(186)

Beloppet för stödåtgärderna är 503 miljoner euro. Det utgörs å ena sidan av olika omstruktureringsstöd till ett belopp av 2 938 miljoner franc, dvs. 448 miljoner euro. Detta stöd beskrivs i tabell 3 i beslutet av den 30 april 2003, vars viktigaste delar återges i tabellen nedan:

(FRF million)

Initial capital

44

Financing of losses 2000

698

Financing of losses 2001

252

Financing of restructuring: SNCF contribution

1 300

Financing of restructuring: equity loan from SNCF

250

Additional costs for railwaymen

394

Total restructuring aid

2 938

| (187) | För att komma upp till beloppet 503 miljoner euro måste det stöd som betalats ut inom ramen för kontrakt om bagage- och tidningstransport till ett belopp av 34 miljoner euro, och inom ramen för kontrakt om materieltransport till ett belopp av 21 miljoner euro, läggas till. |
| --- | --- |

(187)

För att komma upp till beloppet 503 miljoner euro måste det stöd som betalats ut inom ramen för kontrakt om bagage- och tidningstransport till ett belopp av 34 miljoner euro, och inom ramen för kontrakt om materieltransport till ett belopp av 21 miljoner euro, läggas till.

| (188) | För närmare upplysningar hänvisas till Sernam 1-beslutet av den 23 maj 2001. |
| --- | --- |

(188)

För närmare upplysningar hänvisas till Sernam 1-beslutet av den 23 maj 2001.

| (189) | För att omedelbart och effektivt kunna återkräva stödet bör de franska myndigheterna lämna uppgift om det datum då varje stöd ställts till stödmottagarens förfogande (41). Återkravsräntan för varje stödåtgärd bör beräknas från och med detta datum, på en grundval som fastställs i enlighet med kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004 (42). |
| --- | --- |

(189)

För att omedelbart och effektivt kunna återkräva stödet bör de franska myndigheterna lämna uppgift om det datum då varje stöd ställts till stödmottagarens förfogande (41). Återkravsräntan för varje stödåtgärd bör beräknas från och med detta datum, på en grundval som fastställs i enlighet med kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004 (42).

| (190) | Det stöd på 41 miljoner euro som redan förklarats oförenligt i Sernam 2-beslutet bör också återkrävas med ränta beräknad enligt samma metod. |
| --- | --- |

(190)

Det stöd på 41 miljoner euro som redan förklarats oförenligt i Sernam 2-beslutet bör också återkrävas med ränta beräknad enligt samma metod.

| (191) | Kapitaltillskottet på 57 miljoner euro, SNCF:s avstående av fordringar på 38,5 miljoner euro på Sernam SA och de garantier som SNCF beviljade i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam, med undantag av garantin till järnvägsarbetarna, utgör också statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden. Detta nya stöd måste återkrävas med ränta beräknad enligt samma metod. När det gäller metoden för beräkning av de belopp som ska återkrävas hänvisar kommissionen till skälen 171 och 189 i detta beslut. |
| --- | --- |

(191)

Kapitaltillskottet på 57 miljoner euro, SNCF:s avstående av fordringar på 38,5 miljoner euro på Sernam SA och de garantier som SNCF beviljade i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam, med undantag av garantin till järnvägsarbetarna, utgör också statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden. Detta nya stöd måste återkrävas med ränta beräknad enligt samma metod. När det gäller metoden för beräkning av de belopp som ska återkrävas hänvisar kommissionen till skälen 171 och 189 i detta beslut.

| (192) | För att slå fast vilket belopp som ska återkrävas kan Frankrike beakta eventuella belopp som SNCF mottagit i samband med likvidationen av företaget Sernam SA som återbetalning av stödet på 41 miljoner euro plus ränta och/eller av lånet mot säkerhet i eget kapital plus ränta. |
| --- | --- |

(192)

För att slå fast vilket belopp som ska återkrävas kan Frankrike beakta eventuella belopp som SNCF mottagit i samband med likvidationen av företaget Sernam SA som återbetalning av stödet på 41 miljoner euro plus ränta och/eller av lånet mot säkerhet i eget kapital plus ränta.

| (193) | Om SNCF skulle ha mottagit en generell återbetalning för alla sina skulder kan Frankrike beakta eventuella belopp som SNCF återkrävt till följd av likvidationen av Sernam SA endast i proportion till förhållandet mellan beloppet för de två stödåtgärder som registrerats och det totala fordringsbelopp som bokförts på Sernam SA:s skuldsida. |
| --- | --- |

(193)

Om SNCF skulle ha mottagit en generell återbetalning för alla sina skulder kan Frankrike beakta eventuella belopp som SNCF återkrävt till följd av likvidationen av Sernam SA endast i proportion till förhållandet mellan beloppet för de två stödåtgärder som registrerats och det totala fordringsbelopp som bokförts på Sernam SA:s skuldsida.

| (194) | Dessa återkrav, däribland återkravet gällande det stöd som Sernam SA och Sernam Xpress ursprungligen beviljades, bör riktas till Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Service och Aster, som i dag bedriver den ekonomiska verksamhet som gynnats av stödet, vilken tidigare bedrevs av Sernam Xpress (fusionerat med Financière Sernam) och dessförinnan av Sernam SA. |
| --- | --- |

(194)

Dessa återkrav, däribland återkravet gällande det stöd som Sernam SA och Sernam Xpress ursprungligen beviljades, bör riktas till Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Service och Aster, som i dag bedriver den ekonomiska verksamhet som gynnats av stödet, vilken tidigare bedrevs av Sernam Xpress (fusionerat med Financière Sernam) och dessförinnan av Sernam SA.

| (195) | Det råder i själva verket ingen tvekan om att Sernam Xpress och dess operativa dotterbolag Sernam Services och Aster har fortsatt Sernam SA:s ekonomiska verksamhet, eftersom just detta var syftet med Frankrikes överlåtelse av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam. Det framgår för övrigt av omständigheterna i ärendet att Sernam Xpress, Sernam Services och Aster verkligen fortsatte att bedriva den verksamhet som gynnats av stödet, enligt Sernam SA:s gällande affärsplan och med samma personal. Därefter, den 30 juni 2011, upplöste Financière Sernam som enda närstående bolag Sernam Xpress och övertog dess tillgångar och skulder. Financière Sernam är därmed Sernam Xpress juridiska och ekonomiska efterträdare eftersom det är Financière Sernam som i dag äger och direkt kontrollerar de operativa dotterbolagen Sernam Services och Aster. Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Service och Aster övertog dessutom Sernam SA:s och Sernam Xpress verksamhet och gynnas därmed alltjämt av stödet. I maj 2011 överläts för övrigt tillgångar i form av varumärket Sernam, som värderas till 15 miljoner euro, till Sernam Services, utan lämplig ersättning. När det gäller Aster fick det företaget å ena sidan i mars 2008 ett tillskott på 5 miljoner euro i form av löpande kredit, ett belopp som avstods till företaget i juli 2008. Å andra sidan fick Aster i december 2011 ett kapitaltillskott genom att 5 599 998 euro i löpande kredit avstods. Dessa två dotterbolag gynnades alltså av det stöd som ursprungligen beviljats Sernam SA och Sernam Xpress inte bara som företag i koncernen och med hänvisning till att de bedrev verksamheten, utan också i och med överlåtelsen av vissa tillgångar eller kapitaltillskott till förmån för dem. |
| --- | --- |

(195)

Det råder i själva verket ingen tvekan om att Sernam Xpress och dess operativa dotterbolag Sernam Services och Aster har fortsatt Sernam SA:s ekonomiska verksamhet, eftersom just detta var syftet med Frankrikes överlåtelse av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam. Det framgår för övrigt av omständigheterna i ärendet att Sernam Xpress, Sernam Services och Aster verkligen fortsatte att bedriva den verksamhet som gynnats av stödet, enligt Sernam SA:s gällande affärsplan och med samma personal. Därefter, den 30 juni 2011, upplöste Financière Sernam som enda närstående bolag Sernam Xpress och övertog dess tillgångar och skulder. Financière Sernam är därmed Sernam Xpress juridiska och ekonomiska efterträdare eftersom det är Financière Sernam som i dag äger och direkt kontrollerar de operativa dotterbolagen Sernam Services och Aster. Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Service och Aster övertog dessutom Sernam SA:s och Sernam Xpress verksamhet och gynnas därmed alltjämt av stödet. I maj 2011 överläts för övrigt tillgångar i form av varumärket Sernam, som värderas till 15 miljoner euro, till Sernam Services, utan lämplig ersättning. När det gäller Aster fick det företaget å ena sidan i mars 2008 ett tillskott på 5 miljoner euro i form av löpande kredit, ett belopp som avstods till företaget i juli 2008. Å andra sidan fick Aster i december 2011 ett kapitaltillskott genom att 5 599 998 euro i löpande kredit avstods. Dessa två dotterbolag gynnades alltså av det stöd som ursprungligen beviljats Sernam SA och Sernam Xpress inte bara som företag i koncernen och med hänvisning till att de bedrev verksamheten, utan också i och med överlåtelsen av vissa tillgångar eller kapitaltillskott till förmån för dem.

| (196) | Det bör förtydligas att Sernam SA självt bildades i och med att Sernam SCS omvandlades till aktiebolag i slutet av 2001 (se Sernam 2-beslutet, skäl 11). Sernam SCS var alltså den ursprungliga mottagaren av en del av stödet i fråga. |
| --- | --- |

(196)

Det bör förtydligas att Sernam SA självt bildades i och med att Sernam SCS omvandlades till aktiebolag i slutet av 2001 (se Sernam 2-beslutet, skäl 11). Sernam SCS var alltså den ursprungliga mottagaren av en del av stödet i fråga.

| (197) | Eftersom ett ackordsförfarande inleddes mot företaget Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Services den 31 januari 2012 och ett förenklat konkursförfarande inleddes mot Financière Sernams dotterbolag Aster den 3 februari 2012 uppmanas de franska myndigheterna att fastställa beloppet för det stöd, plus ränta, som snarast ska återkrävas så att det kan bokföras på skuldsidan i dessa företag. |
| --- | --- |

(197)

Eftersom ett ackordsförfarande inleddes mot företaget Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Services den 31 januari 2012 och ett förenklat konkursförfarande inleddes mot Financière Sernams dotterbolag Aster den 3 februari 2012 uppmanas de franska myndigheterna att fastställa beloppet för det stöd, plus ränta, som snarast ska återkrävas så att det kan bokföras på skuldsidan i dessa företag.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det statliga stöd på 503 miljoner euro som Frankrike har beviljat Sernam SCS (numera Sernam SA) och som godkändes genom kommissionens beslut 2006/367/EG (43) av den 20 oktober 2004 har missbrukats. Det är oförenligt med den gemensamma marknaden. Stödet har även gynnat Sernam Xpress och Financière Sernam samt dess dotterbolag Sernam Services och Aster.

2.   Det statliga stöd på 41 miljoner euro som Frankrike beviljat Sernam SCS och som förklarats oförenligt genom Sernam 2-beslutet har även gynnat Sernam Xpress och Financière Sernam samt dess dotterbolag Sernam Services och Aster.

3.   SNCF:s kapitaltillskott på 57 miljoner euro till Sernam SA, SNCF:s avstående av fordringar på 38,5 miljoner euro på Sernam SA och de garantier som beviljades av SNCF i samband med överlåtelsen av Sernam SA:s verksamhet till Financière Sernam, med undantag av garantin till järnvägsarbetarna, utgör statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 2

1.   Frankrike ska från Financière Sernam och dess dotterbolag Sernam Services och Aster återkräva det stöd som avses i artikel 1.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till och med den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas på en grundval som fastställs i enlighet med kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004.

Artikel 3

1.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Frankrike ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då detta beslut har delgivits.

3.   I samband med genomförandet får Frankrike ta hänsyn till eventuella belopp som återkrävts av SNCF till följd av likvidationen av Sernam SA på de villkor som anges ovan.

Artikel 4

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Frankrike lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Den dag då varje stödåtgärd ställts till stödmottagarens förfogande och det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från varje stödmottagare för respektive stödåtgärd. |
| --- | --- |

a)

Den dag då varje stödåtgärd ställts till stödmottagarens förfogande och det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från varje stödmottagare för respektive stödåtgärd.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut.

| c) | Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Frankrike ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts. Frankrike ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Frankrike ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdad i Bryssel den 9 mars 2012.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive 108 i EUF-fördraget. Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut ska hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget när så är lämpligt förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget.

1

(2)  EUT C 208, 14.7.2011, s. 8–21.

2

(3)  Beslut av den 23 maj 2001 om statligt stöd i ärendet NN122/00 (f.d. NJ 140/00), EUT C 268, 22.9.2001, s. 15.

3

(4)  Beslut av den 20 oktober 2004, EUT L 140, 29.5.2006, s. 1.

4

(5)  Detta klagomål kompletterades genom skrivelser av den 13 juli, den 25 augusti, den 6 september, den 5 oktober, den25 oktober och den 16 december 2005.

5

(6)  Detta klagomål kompletterades genom en skrivelse av den 23 april 2007.

6

(7)  EUT C 4, 9.1.2009, s. 5.

7

(8)  Företaget Sernams verksamhet beskrivs närmare i skälen 12–31 i Sernam 2-beslutet och i skälen 8 och 9 i beslutet om att inleda förfarandet.

8

(9)  Géodis skulle förvärva 60 % av Sernam till ett symboliskt pris av 1 euro (se punkt 51 i Sernam 1-beslutet).

9

(10)  Ingen ansvarsbegränsning i kommanditbolag.

10

(11)  Pressmeddelande av den 24 november 2004.

11

(12)  Sernam SA:s överlåtelse till Sernam Xpress gjordes genom det franska juridiska förfarandet apport partiel d’actifs (delöverlåtelse av tillgångar).

12

apport partiel d’actifs

(13)  Skrivelse från de franska myndigheterna av den 7 maj 2008, punkt 77.

13

(14)  Domstolens dom av den 20 september 2001 i mål C-390/98, Banks, REG 2001, s. I-6117.

14

(15)  Domstolens dom av den 29 april 2004 i mål C-277/00, Tyskland mot kommissionen, REG 2004, s. I-3925.

15

(16)  Dom i målet Tyskland mot kommissionen, se fotnot 15.

16

(17)  Förstainstansrättens dom av den 19 oktober 2005 i mål T-324/00, CDA Datenträger Albrechts mot kommissionen, REG 2005, s. II-4309.

17

(18)  Dom i målet CDA Datenträger Albrechts mot kommissionen, se fotnot 17, punkt 78.

18

(19)  Dom i målet CDA Datenträger Albrechts mot kommissionen, se fotnot 17, punkt 98.

19

(20)  Dom i målet CDA Datenträger Albrechts mot kommissionen, se fotnot 17, punkt 99.

20

(21)  Dom i målet CDA Datenträger Albrechts mot kommissionen, se fotnot 17, punkt 100.

21

(22)  Dom i målet Tyskland mot kommissionen, se fotnot 15, punkt 70; dom i målet CDA Datenträger Albrechts mot kommissionen, se fotnot 17, punkt 73.

22

(23)  Skäl 128 i beslutet om att inleda förfarandet.

23

(24)  Kommissionens beslut av den 8 juli 2008 om de åtgärder som Frankrike har genomfört till förmån för Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM), EUT L 225, 27.8.2009, s. 180.

24

(25)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

25

(26)  Skälen 208–217 i Sernam 2-beslutet.

26

(27)  Kommissionen betonar att frågan om huruvida ett avtal kan anses avse försäljning inte hänger samman med frågan om huruvida ingåendet av ett avtal motsvarar agerandet hos en privat aktör.

27

(28)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

28

(29)  Dom i målet Tyskland mot kommissionen, se fotnot 13.

29

(30)  Dom i målet Tyskland mot kommissionen, se fotnot 13, punkterna 80 och 81.

30

(31)  Dom i målet Tyskland mot kommissionen, se fotnot 13, punkt 86.

31

(32)  För share deal, se domstolens dom av den 8 maj 2003 i målen C-328/99 och C-399/00, Italien och SIM 2 Multimedia mot kommissionen, REG 2003, s. I-4035, punkt 83: ”det är riktigt att en försäljning som en aktieägare gör till en utomstående, av aktier i ett företag som mottagit rättsstridigt stöd, inte har någon betydelse för skyldigheten att återkräva stödet”. För asset deal, se punkterna 66–85 i samma dom.

32

share deal

det är riktigt att en försäljning som en aktieägare gör till en utomstående, av aktier i ett företag som mottagit rättsstridigt stöd, inte har någon betydelse för skyldigheten att återkräva stödet

asset deal

(33)  Dom i målet Italien och SIM 2 Multimedia mot kommissionen, se fotnot 32, punkterna 77 och 78.

33

(34)  Dom i målet CDA Datenträger Albrechts mot kommissionen, se fotnot 15.

34

(35)  Se rapporten från ABN Amro som översänts av de franska myndigheterna och beskrivs i avsnitt 2.5.8.2 i beslutet om att inleda förfarandet, s. 47.

35

(36)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

36

(37)  Dom i målet Italien och SIM 2 Multimedia mot kommissionen, se fotnot 32, punkt 69.

37

(38)  Skälen 72–74 i beslutet om att inleda förfarandet.

38

(39)  Skälen 75–77 i beslutet om att inleda förfarandet.

39

(40)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

40

(41)  De siffror som anges i detta beslut har avrundats till närmaste miljon. Ränteberäkningen bör dock baseras på det exakta beloppet för respektive stöd.

41

(42)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

42

(43)  EUT L 140, 29.5.2006, s. 1.

43

---