# Euroopa Liidu L 195/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.195.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 195 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide21. juuli 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.195.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 195

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide21. juuli 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/397/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 24. oktoober 2011, mis käsitleb Riigiabi SA.32600 (2011/C) – Prantsusmaa – Ümberkorraldusabi, mida SNCF andis äriühingule SeaFrance SA
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 7808 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/398/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 9. märts 2012, mis käsitleb Riigiabi SA12522 (C 37/08) – Prantsusmaa – Otsuse Sernam 2 kohaldamine
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1616 all)

   (
  1
  ) | 19 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2012/397/EL

*

Komisjoni otsus, 24. oktoober 2011, mis käsitleb Riigiabi SA.32600 (2011/C) – Prantsusmaa – Ümberkorraldusabi, mida SNCF andis äriühingule SeaFrance SA
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 7808 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7808 all)

1

1

2012/398/EL

*

Komisjoni otsus, 9. märts 2012, mis käsitleb Riigiabi SA12522 (C 37/08) – Prantsusmaa – Otsuse Sernam 2 kohaldamine
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1616 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1616 all)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 21.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/1

---

KOMISJONI OTSUS,

24. oktoober 2011,

mis käsitleb Riigiabi SA.32600 (2011/C) – Prantsusmaa – Ümberkorraldusabi, mida SNCF andis äriühingule SeaFrance SA

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7808 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/397/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „ELi toimimise leping”), eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

1.1.   Menetluse üldine taust

| (1) | Komisjon kiitis 18. augusti 2010. aasta otsusega (2) heaks päästmisabi (edaspidi „päästmisabi”) äriühingule SeaFrance S.A. (edaspidi „SeaFrance”), mida Prantsusmaa on nüüdseks rakendanud. Abi seisnes laenus ülemmääraga [40–70] miljonit eurot, mida SNCF andis SeaFrance’ile. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kiitis 18. augusti 2010. aasta otsusega (2) heaks päästmisabi (edaspidi „päästmisabi”) äriühingule SeaFrance S.A. (edaspidi „SeaFrance”), mida Prantsusmaa on nüüdseks rakendanud. Abi seisnes laenus ülemmääraga [40–70] miljonit eurot, mida SNCF andis SeaFrance’ile.

| (2) | 18. veebruaril 2011 teatasid Prantsuse ametiasutused SeaFrance’i ümberkorraldusabist (edaspidi „ümberkorraldusabi”) summas 223 miljonit eurot ja ümberkorralduskavast. 29. märtsi 2011. aasta kirjas küsis komisjon lisateavet, mille Prantsuse ametiasutused edastasid 4. mail 2011. |
| --- | --- |

(2)

18. veebruaril 2011 teatasid Prantsuse ametiasutused SeaFrance’i ümberkorraldusabist (edaspidi „ümberkorraldusabi”) summas 223 miljonit eurot ja ümberkorralduskavast. 29. märtsi 2011. aasta kirjas küsis komisjon lisateavet, mille Prantsuse ametiasutused edastasid 4. mail 2011.

| (3) | 6. aprillil 2011 esitas SeaFrance’iga konkureeriv ettevõtja P&O Ferries (edaspidi „P&O”) komisjonile ümberkorraldusabi kohta kaebuse. |
| --- | --- |

(3)

6. aprillil 2011 esitas SeaFrance’iga konkureeriv ettevõtja P&O Ferries (edaspidi „P&O”) komisjonile ümberkorraldusabi kohta kaebuse.

| (4) | 22. juuni 2011. aasta kirjas teatas komisjon Prantsuse Vabariigile oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). |
| --- | --- |

(4)

22. juuni 2011. aasta kirjas teatas komisjon Prantsuse Vabariigile oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”).

| (5) | Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta märkusi (3). Saabunud märkustest on antud üksikasjalik ülevaade V jaotises. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta märkusi (3). Saabunud märkustest on antud üksikasjalik ülevaade V jaotises.

| (6) | Prantsuse ametiasutused esitasid märkusi 14. juulil 2011 vastuseks menetluse algatamise otsusele, 22. juulil 2011 P&O kaebuse kohta ning 19. augustil 2011 vastuseks teiste huvitatud isikute märkustele menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(6)

Prantsuse ametiasutused esitasid märkusi 14. juulil 2011 vastuseks menetluse algatamise otsusele, 22. juulil 2011 P&O kaebuse kohta ning 19. augustil 2011 vastuseks teiste huvitatud isikute märkustele menetluse algatamise otsuse kohta.

| (7) | 12. septembril 2011 edastasid Prantsuse ametiasutused muudetud ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

(7)

12. septembril 2011 edastasid Prantsuse ametiasutused muudetud ümberkorralduskava.

| (8) | 3. oktoobril 2011 muutsid Prantsuse ametiasutused veel kord ümberkorralduskava (edaspidi „muudetud ümberkorralduskava”). |
| --- | --- |

(8)

3. oktoobril 2011 muutsid Prantsuse ametiasutused veel kord ümberkorralduskava (edaspidi „muudetud ümberkorralduskava”).

| (9) | Komisjon ja Prantsuse ametiisikud kohtusid [...]. Samuti peeti kogu menetluse käigus arvukalt telefonivestlusi (4) ja vahetati e-kirju. 18. oktoobril 2011 saatsid Prantsuse ametiasutused komisjonile kirja, milles võtsid kokku varasemate kontaktide käigus esitatud argumendid. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon ja Prantsuse ametiisikud kohtusid [...]. Samuti peeti kogu menetluse käigus arvukalt telefonivestlusi (4) ja vahetati e-kirju. 18. oktoobril 2011 saatsid Prantsuse ametiasutused komisjonile kirja, milles võtsid kokku varasemate kontaktide käigus esitatud argumendid.

1.2.   Menetluse siseriiklik taust

| (10) | 30. juunil 2010 algatatud SeaFrance’i pankrotimenetluse raames peab Tribunal de Commerce de Paris (Pariisi kaubanduskohus) langetama 25. oktoobril 2011 lõpliku otsuse, kas SeaFrance likvideeritakse või jätkab tegevust (5). |
| --- | --- |

(10)

30. juunil 2010 algatatud SeaFrance’i pankrotimenetluse raames peab Tribunal de Commerce de Paris (Pariisi kaubanduskohus) langetama 25. oktoobril 2011 lõpliku otsuse, kas SeaFrance likvideeritakse või jätkab tegevust (5).

| (11) | Pankrotimenetluse käigus on kolmandad isikud saanud teha pankrotihaldurile pakkumisi tegevuse jätkamiseks ettevõtte täieliku või osalise üleandmise kaudu. Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt on tehtud kolm ülevõtmispakkumist: Prantsuse kontserni Louis Dreyfus Armateurs ja Taani ettevõtja DFDS A/S (edaspidi „DFDS” ning ühiselt „DFDS-LDA”) ühispakkumine, ametiühinguorganisatsiooni Confédération française démocratique du travail (edaspidi „CFDT”) pakkumine ja SNC Being Bang Immaterial (edaspidi „Being Bang”) pakkumine. |
| --- | --- |

(11)

Pankrotimenetluse käigus on kolmandad isikud saanud teha pankrotihaldurile pakkumisi tegevuse jätkamiseks ettevõtte täieliku või osalise üleandmise kaudu. Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt on tehtud kolm ülevõtmispakkumist: Prantsuse kontserni Louis Dreyfus Armateurs ja Taani ettevõtja DFDS A/S (edaspidi „DFDS” ning ühiselt „DFDS-LDA”) ühispakkumine, ametiühinguorganisatsiooni Confédération française démocratique du travail (edaspidi „CFDT”) pakkumine ja SNC Being Bang Immaterial (edaspidi „Being Bang”) pakkumine.

| (12) | DFDS-LDA tegi pakkumise SeaFrance’i varade ja töötajate osaliseks ülevõtmiseks sümboolse kolme euro eest (6). Ta saatis komisjonile informatsiooniks pakkumise koopia. Pakkumise kohaselt jätaks DFDS-LDA alles ainult 460 töötajat (ehk 200 võrra vähem kui kavandatud muudetud ümberkorralduskavas) ja kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ (lisaks segaparvlaevadele Berlioz ja Rodin), kuid mitte parvlaeva Molière (samas kui muudetud ümberkorralduskavas tehakse ettepanek müüa kaubalaev Nord-Pas-de-Calais’ ning ei kavandata parvlaevast Molière loobumist, vaid hoopis selle ennetähtaegset väljaostmist). |
| --- | --- |

(12)

DFDS-LDA tegi pakkumise SeaFrance’i varade ja töötajate osaliseks ülevõtmiseks sümboolse kolme euro eest (6). Ta saatis komisjonile informatsiooniks pakkumise koopia. Pakkumise kohaselt jätaks DFDS-LDA alles ainult 460 töötajat (ehk 200 võrra vähem kui kavandatud muudetud ümberkorralduskavas) ja kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ (lisaks segaparvlaevadele Berlioz ja Rodin), kuid mitte parvlaeva Molière (samas kui muudetud ümberkorralduskavas tehakse ettepanek müüa kaubalaev Nord-Pas-de-Calais’ ning ei kavandata parvlaevast Molière loobumist, vaid hoopis selle ennetähtaegset väljaostmist).

| (13) | CFDT esitas ajakirjanduse andmetel Tribunal de Commerce de Paris’le äriühingu ülevõtmispakkumise eelmise aasta 24. augustil. CFDT soovib väidetavalt alles jätta kõik praegused 1 100 töötajat. Selleks soovib ta osta SeaFrance’i laevad sümboolse ühe euro eest ja loobuda äriühingu kohustuste ülevõtmisest. CFDT kavatseb võtta pankadelt vähemalt 50 miljonit eurot hüpoteeklaenu ning taotleda kohalikelt omavalitsustelt veel 80 miljonit eurot laenu, et olla vajaduse korral valmis uueks kriisiks. |
| --- | --- |

(13)

CFDT esitas ajakirjanduse andmetel Tribunal de Commerce de Paris’le äriühingu ülevõtmispakkumise eelmise aasta 24. augustil. CFDT soovib väidetavalt alles jätta kõik praegused 1 100 töötajat. Selleks soovib ta osta SeaFrance’i laevad sümboolse ühe euro eest ja loobuda äriühingu kohustuste ülevõtmisest. CFDT kavatseb võtta pankadelt vähemalt 50 miljonit eurot hüpoteeklaenu ning taotleda kohalikelt omavalitsustelt veel 80 miljonit eurot laenu, et olla vajaduse korral valmis uueks kriisiks.

| (14) | Ajakirjanduse andmetel tegi ka Being Bang pakkumise SeaFrance’i ülevõtmiseks, kuid komisjon ei tea selle tingimusi. Being Bang edastas küll komisjonile informatsiooniks SeaFrance’i ülevõtmispakkumise, kuid see jõudis komisjonini pärast seda, kui huvitatud isikutele märkuste esitamiseks ette nähtud tähtaeg (15 päeva alates menetluse algatamise otsuse avaldamisest) oli möödunud. Vastavalt kohtupraktikale ei edastanud komisjon seega pakkumist Prantsuse ametiasutustele ega võta seda arvesse käesolevas otsuses (7). |
| --- | --- |

(14)

Ajakirjanduse andmetel tegi ka Being Bang pakkumise SeaFrance’i ülevõtmiseks, kuid komisjon ei tea selle tingimusi. Being Bang edastas küll komisjonile informatsiooniks SeaFrance’i ülevõtmispakkumise, kuid see jõudis komisjonini pärast seda, kui huvitatud isikutele märkuste esitamiseks ette nähtud tähtaeg (15 päeva alates menetluse algatamise otsuse avaldamisest) oli möödunud. Vastavalt kohtupraktikale ei edastanud komisjon seega pakkumist Prantsuse ametiasutustele ega võta seda arvesse käesolevas otsuses (7).

| (15) | Prantsusmaa ei ole edastanud komisjonile ühtegi põhjendustes 11–14 nimetatud pakkumistest. Seega ei käsitleta neid käesolevas otsuses. |
| --- | --- |

(15)

Prantsusmaa ei ole edastanud komisjonile ühtegi põhjendustes 11–14 nimetatud pakkumistest. Seega ei käsitleta neid käesolevas otsuses.

1.3.   Otsuse käsitlusala

| (16) | Käesolev otsus käsitleb üksnes SeaFrance’i kapitali suurendamist, millest Prantsusmaa teatas, kaht kavandatud laenu SeaFrance’ile, vastavalt 99,8 miljonit eurot ja [40‒70] miljonit eurot, ning päästmisabi, mille komisjon kiitis heaks 18. augustil 2010. |
| --- | --- |

(16)

Käesolev otsus käsitleb üksnes SeaFrance’i kapitali suurendamist, millest Prantsusmaa teatas, kaht kavandatud laenu SeaFrance’ile, vastavalt 99,8 miljonit eurot ja [40‒70] miljonit eurot, ning päästmisabi, mille komisjon kiitis heaks 18. augustil 2010.

| (17) | Käesolev otsus ei käsitle SeaFrance’i ja SNCFi vahelise rahavoogude juhtimise kokkuleppe pikendamist (SA.31331 - 2011/NN) ega vahendeid, mille SNCF andis SeaFrance’ile aluse SeaFrance Berlioz ostuoptsiooni rahastamiseks (SA.31252 - 2010/NN). Komisjon algatas 22. juunil 2011 ka nende kahe meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev otsus ei käsitle SeaFrance’i ja SNCFi vahelise rahavoogude juhtimise kokkuleppe pikendamist (SA.31331 - 2011/NN) ega vahendeid, mille SNCF andis SeaFrance’ile aluse SeaFrance Berlioz ostuoptsiooni rahastamiseks (SA.31252 - 2010/NN). Komisjon algatas 22. juunil 2011 ka nende kahe meetme suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse.

| (18) | Arvestades pankrotimenetlusest tingitud kiireloomulisust – Tribunal de Commerce de Paris peab langetama otsuse 25. oktoobril 2011 –, käsitletakse käesolevas otsuses üksnes ümberkorraldusabi, mis muudetud ümberkorralduskava kohaselt seisneb kapitali suurendamises ja kahes laenus, ning päästmisabi, milleks anti luba piiratud ajaks. Uurimismenetlus jätkub seega seoses rahavoogude juhtimise kokkuleppe (SA.31331 - 2011/NN) ja Berliozi rahastamisega (SA.31252 - 2010/NN). |
| --- | --- |

(18)

Arvestades pankrotimenetlusest tingitud kiireloomulisust – Tribunal de Commerce de Paris peab langetama otsuse 25. oktoobril 2011 –, käsitletakse käesolevas otsuses üksnes ümberkorraldusabi, mis muudetud ümberkorralduskava kohaselt seisneb kapitali suurendamises ja kahes laenus, ning päästmisabi, milleks anti luba piiratud ajaks. Uurimismenetlus jätkub seega seoses rahavoogude juhtimise kokkuleppe (SA.31331 - 2011/NN) ja Berliozi rahastamisega (SA.31252 - 2010/NN).

II.   ABISAAJA KIRJELDUS

| (19) | SeaFrance on Prantsusmaal registreeritud aktsiaselts, mis kuulub 100 % ulatuses samuti Prantsusmaal registreeritud aktsiaseltsile SNCF Participations S.A. Viimane haldab kontserni SNCF osalusi ja kuulub ise 100 % ulatuses avalik-õiguslikule tööstus- ja äriasutusele Société nationale des chemins de fer français (edaspidi „SNCF”). |
| --- | --- |

(19)

SeaFrance on Prantsusmaal registreeritud aktsiaselts, mis kuulub 100 % ulatuses samuti Prantsusmaal registreeritud aktsiaseltsile SNCF Participations S.A. Viimane haldab kontserni SNCF osalusi ja kuulub ise 100 % ulatuses avalik-õiguslikule tööstus- ja äriasutusele Société nationale des chemins de fer français (edaspidi „SNCF”).

| (20) | SeaFrance osutab mereveoteenuseid (kauba- ja reisijatevedu). Ta tegutseb üksnes Calais’ ja Doveri vahel. Tema turuosa sellel marsruudil jaguneb järgmiselt: | 2007 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| Reisijad (8) | 3 720 | 2 920 |
| Kaup (9) | 770 550 | 550 884 |

(20)

SeaFrance osutab mereveoteenuseid (kauba- ja reisijatevedu). Ta tegutseb üksnes Calais’ ja Doveri vahel. Tema turuosa sellel marsruudil jaguneb järgmiselt:

2007

2010

Reisijad (8)

3 720

2 920

Kaup (9)

770 550

550 884

| (21) | Algsest ümberkorralduskavast teatamise ajal veebruaris 2011 kuulusid SeaFrance’i laevastikku järgmised alused:






  — | kolm segaparvlaeva (ehk ro-pax-laeva, ingliskeelsest terminist „roll-on-roll-off-passenger-ship”), millega saab vedada nii reisijaid kui ka kaupa: Rodin, Molière ja Berlioz; |
| --- | --- | --- |

(21)

Algsest ümberkorralduskavast teatamise ajal veebruaris 2011 kuulusid SeaFrance’i laevastikku järgmised alused:

—

kolm segaparvlaeva (ehk ro-pax-laeva, ingliskeelsest terminist „roll-on-roll-off-passenger-ship”), millega saab vedada nii reisijaid kui ka kaupa: Rodin, Molière ja Berlioz;

| — | üks ainult kaubaveoks kasutatav laev: Nord-Pas-de-Calais; |
| --- | --- |

—

üks ainult kaubaveoks kasutatav laev: Nord-Pas-de-Calais;

| — | kaks müügis olevat laeva, mis olid kasutusest väljas: Cézanne ja Renoir (laevad müüdi 2011. aasta juulis). |
| --- | --- |

—

kaks müügis olevat laeva, mis olid kasutusest väljas: Cézanne ja Renoir (laevad müüdi 2011. aasta juulis).

| (22) | 2009. aasta detsembris oli SeaFrance’il 1 550 alalist töötajat. |
| --- | --- |

(22)

2009. aasta detsembris oli SeaFrance’il 1 550 alalist töötajat.

| (23) | SeaFrance veab kaupa (veokeid) ja reisijaid (kuni 2008. aasta lõpuni nn jalgsireisijaid ning sõiduautosid, haagissuvilaid, mootorrattaid ja reisibusse) ning pakub ka muid teenuseid, nagu müük pardal (10) ja valuutavahetus. |
| --- | --- |

(23)

SeaFrance veab kaupa (veokeid) ja reisijaid (kuni 2008. aasta lõpuni nn jalgsireisijaid ning sõiduautosid, haagissuvilaid, mootorrattaid ja reisibusse) ning pakub ka muid teenuseid, nagu müük pardal (10) ja valuutavahetus.

III.   ABI KIRJELDUS

| (24) | Algse ümberkorralduskava kohaselt, millest teatati 2011. aasta veebruaris (edaspidi „algne ümberkorralduskava”), pidi ümberkorraldusabi seisnema SeaFrance’i kapitali suurendamises 223 miljoni euro võrra. Selle summa pidi märkima SeaFrance’i ainuaktsionär, äriühing SNCF Participations S.A. |
| --- | --- |

(24)

Algse ümberkorralduskava kohaselt, millest teatati 2011. aasta veebruaris (edaspidi „algne ümberkorralduskava”), pidi ümberkorraldusabi seisnema SeaFrance’i kapitali suurendamises 223 miljoni euro võrra. Selle summa pidi märkima SeaFrance’i ainuaktsionär, äriühing SNCF Participations S.A.

| (25) | Algne ümberkorralduskava hõlmas peamiselt järgmist:






  — | võimsust vähendatakse kuuelt aluselt neljale; |
| --- | --- | --- |

(25)

Algne ümberkorralduskava hõlmas peamiselt järgmist:

—

võimsust vähendatakse kuuelt aluselt neljale;

| — | sõidugraafikut muudetakse selliselt, et reiside arv aastas väheneb algsega võrreldes 29,4 %; |
| --- | --- |

—

sõidugraafikut muudetakse selliselt, et reiside arv aastas väheneb algsega võrreldes 29,4 %;

| — | kaotatakse 725 täistöökohta ehk ligi pooled töökohad võrreldes 2009. aasta detsembri seisuga eesmärgiga viia 2013. aastaks tööjõukulude osakaal käibest 26 %ni. |
| --- | --- |

—

kaotatakse 725 täistöökohta ehk ligi pooled töökohad võrreldes 2009. aasta detsembri seisuga eesmärgiga viia 2013. aastaks tööjõukulude osakaal käibest 26 %ni.

| (26) | Kavaga nähti ette ka tootlikkuse suurendamine seoses järgmisega: kaupade ja teenuste müük pardal vastavalt reisijate arvule, toitlustusteenuste valiku muutmine, teenuse „Croisière Bleu marine” ümberkujundamine, parkimisruumi haldamise muutmine, üksikute nn jalgsireisijate vedamise lõpetamine (ellu viidud 2008. aasta lõpus) ja ühe sihtkohaga reisikorraldusteenuste lõpetamine. Lisaks ümberkorraldamisele kavandati väliste kulude vähendamist: ostujuhtimise kasutuselevõttu ostude ratsionaliseerimiseks ja sisekontrolli parandamist (elektroonilise hoolduskorralduse projekti käivitamine, maismaal ja pardal asuvate varude keskne kontroll, süstemaatiline konkureerivate pakkumiste võtmine Euroopa laevatehastelt aluste dokkimisteenuse hangete ajal, reklaamikulude vähendamine). |
| --- | --- |

(26)

Kavaga nähti ette ka tootlikkuse suurendamine seoses järgmisega: kaupade ja teenuste müük pardal vastavalt reisijate arvule, toitlustusteenuste valiku muutmine, teenuse „Croisière Bleu marine” ümberkujundamine, parkimisruumi haldamise muutmine, üksikute nn jalgsireisijate vedamise lõpetamine (ellu viidud 2008. aasta lõpus) ja ühe sihtkohaga reisikorraldusteenuste lõpetamine. Lisaks ümberkorraldamisele kavandati väliste kulude vähendamist: ostujuhtimise kasutuselevõttu ostude ratsionaliseerimiseks ja sisekontrolli parandamist (elektroonilise hoolduskorralduse projekti käivitamine, maismaal ja pardal asuvate varude keskne kontroll, süstemaatiline konkureerivate pakkumiste võtmine Euroopa laevatehastelt aluste dokkimisteenuse hangete ajal, reklaamikulude vähendamine).

| (27) | 12. septembril 2011 edastatud ümberkorralduskavaga nähti ette, et SNCF suurendab SeaFrance’i kapitali 166,3 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(27)

12. septembril 2011 edastatud ümberkorralduskavaga nähti ette, et SNCF suurendab SeaFrance’i kapitali 166,3 miljoni euro võrra.

| (28) | Lisaks kapitali suurendamisele nähti ette kaks laenu summas 99,8 miljonit eurot ja [40–70] miljonit eurot, esimene otseselt SeaFrance’i ümberkorraldamise rahastamiseks ja teine laevaga Molière seotud olemasoleva laenu asendamiseks, et kasutada laeva ostuoptsioon enne tähtaega ([...] aasta lõpu asemel [...] aasta alguses). Optsiooni ennetähtaegne kasutamine pidi võimaldama SeaFrance’il saada [...] aasta lõpuks täielikult enda omandusse hinnanguliselt [...] miljonit eurot maksev alus. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks kapitali suurendamisele nähti ette kaks laenu summas 99,8 miljonit eurot ja [40–70] miljonit eurot, esimene otseselt SeaFrance’i ümberkorraldamise rahastamiseks ja teine laevaga Molière seotud olemasoleva laenu asendamiseks, et kasutada laeva ostuoptsioon enne tähtaega ([...] aasta lõpu asemel [...] aasta alguses). Optsiooni ennetähtaegne kasutamine pidi võimaldama SeaFrance’il saada [...] aasta lõpuks täielikult enda omandusse hinnanguliselt [...] miljonit eurot maksev alus.

| (29) | Mõlemad laenud olid kavandatud 12 aastaks, intressiga 6,05 % ja laenu põhiosa tagasimaksmisega püsiva suurusega maksetena. |
| --- | --- |

(29)

Mõlemad laenud olid kavandatud 12 aastaks, intressiga 6,05 % ja laenu põhiosa tagasimaksmisega püsiva suurusega maksetena.

| (30) | Prantsuse ametiasutused põhjendasid 6,05 % suurust intressi järgmisega:






  1) | kohaldati komisjoni teatist viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (11) (edaspidi „teatis viitemäärade kohta”), võttes aluseks asjaolu, et tagatised on suured ja reitingukategooria CCC ehk marginaal on 400 baaspunkti; |
| --- | --- | --- |

(30)

Prantsuse ametiasutused põhjendasid 6,05 % suurust intressi järgmisega:

1)

kohaldati komisjoni teatist viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (11) (edaspidi „teatis viitemäärade kohta”), võttes aluseks asjaolu, et tagatised on suured ja reitingukategooria CCC ehk marginaal on 400 baaspunkti;

| 2) | SNCF kasutas nende nõudel nn klassikalist arvutusmeetodit, (12) saades intressimääraks [6,00–6,15] kuni [6,00–6,15] %, (13) mille aluseks on:






  — | viitemäär 12 kuu EURIBOR (mis oli 1. augustil 2011 2,18 %); |
| --- | --- | --- |

2)

SNCF kasutas nende nõudel nn klassikalist arvutusmeetodit, (12) saades intressimääraks [6,00–6,15] kuni [6,00–6,15] %, (13) mille aluseks on:

—

viitemäär 12 kuu EURIBOR (mis oli 1. augustil 2011 2,18 %);

| — | SNCFi poolt SeaFrance’ile antud reiting BB-, toetudes 2011.‒2019. aasta finantsprognoosile, mis hõlmab kuut suhtarvu: „leverage”, (14)„gearing”, (15)„equity ratio”, (16) intressimaksete kattevara („interest coverage”), (17) likviidsus („liquidity”) (18) ja tulusus („profitability”), (19) mille reitingud olid vahemikus [0–5/20] kuni [15–20/20]; ja |
| --- | --- |

—

SNCFi poolt SeaFrance’ile antud reiting BB-, toetudes 2011.‒2019. aasta finantsprognoosile, mis hõlmab kuut suhtarvu: „leverage”, (14)„gearing”, (15)„equity ratio”, (16) intressimaksete kattevara („interest coverage”), (17) likviidsus („liquidity”) (18) ja tulusus („profitability”), (19) mille reitingud olid vahemikus [0–5/20] kuni [15–20/20]; ja

| — | marginaal (kõnealusel juhul [0–5] %), mis tuleneb reitingust BB- kombineerituna makseviivitusest tingitud kahjumääraga („Loss Given Default”) vahemikus [30–40] % kuni [40–50] %. |
| --- | --- |

—

marginaal (kõnealusel juhul [0–5] %), mis tuleneb reitingust BB- kombineerituna makseviivitusest tingitud kahjumääraga („Loss Given Default”) vahemikus [30–40] % kuni [40–50] %.

| (31) | Lisaks algses ümberkorralduskavas teatavaks tehtud meetmetele ja eelnimetatud kahele laenule pakuti 12. septembril 2011 edastatud ümberkorralduskavas välja järgmised meetmed:






  — | veel ühe aluse (kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’) müük lisaks laevadele Cézanne ja Renoir, mis müüdi 2011. aasta juulis vastavalt algsele ümberkorralduskavale; |
| --- | --- | --- |

(31)

Lisaks algses ümberkorralduskavas teatavaks tehtud meetmetele ja eelnimetatud kahele laenule pakuti 12. septembril 2011 edastatud ümberkorralduskavas välja järgmised meetmed:

—

veel ühe aluse (kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’) müük lisaks laevadele Cézanne ja Renoir, mis müüdi 2011. aasta juulis vastavalt algsele ümberkorralduskavale;

| — | personali vähendamine kokku 922 töötaja võrra (2009. aasta detsembri 1 550st töötajast ehk 60 % võrra), mis viib palgakulu ja käibe suhte [20–25] %-le 2013. aastal ja [20–25] %-le 2019. aastal; |
| --- | --- |

—

personali vähendamine kokku 922 töötaja võrra (2009. aasta detsembri 1 550st töötajast ehk 60 % võrra), mis viib palgakulu ja käibe suhte [20–25] %-le 2013. aastal ja [20–25] %-le 2019. aastal;

| — | reiside arvu vähendamine 5 830 võrra aastas (ehk 2 352 reisi võrra rohkem, kui oli kavandatud algses ümberkorralduskavas), mis tähendab 37,6 %st vähenemist võrreldes 2007. aasta reiside arvuga; |
| --- | --- |

—

reiside arvu vähendamine 5 830 võrra aastas (ehk 2 352 reisi võrra rohkem, kui oli kavandatud algses ümberkorralduskavas), mis tähendab 37,6 %st vähenemist võrreldes 2007. aasta reiside arvuga;

| — | [1–5] miljoni euro kokkuhoidmine (kahe SeaFrance’i kontori sulgemine Calais’s ja Pariisis, kõnekeskuste sulgemine Belgias ja Saksamaal, turunduskulude vähendamine; kõigi teenuste üleviimine Calais’sse 2013. aasta lõpuks, kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ sertifitseerimisest loobumine ja automaatse piletikontrolli kasutuselevõtt). |
| --- | --- |

—

[1–5] miljoni euro kokkuhoidmine (kahe SeaFrance’i kontori sulgemine Calais’s ja Pariisis, kõnekeskuste sulgemine Belgias ja Saksamaal, turunduskulude vähendamine; kõigi teenuste üleviimine Calais’sse 2013. aasta lõpuks, kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ sertifitseerimisest loobumine ja automaatse piletikontrolli kasutuselevõtt).

| (32) | Muudetud ümberkorralduskava järgi on ümberkorraldusperioodi pikkus viis aastat (2011–2015), samal ajal kui algse ümberkorralduskava kohaselt pidi see kestma 2019. aastani. |
| --- | --- |

(32)

Muudetud ümberkorralduskava järgi on ümberkorraldusperioodi pikkus viis aastat (2011–2015), samal ajal kui algse ümberkorralduskava kohaselt pidi see kestma 2019. aastani.

| (33) | Muudetud ümberkorralduskava kohaselt on SNCFi antava kahe laenu tingimused järgmised:






  — | laenude intressimäär on 8,55 %; (20) Prantsusmaa põhjendab seda määra viitega teatisele viitemäärade kohta, võttes aluseks, et tagatised on tavalised ja reitingukategooria CCC ning marginaal seega 650 baaspunkti; |
| --- | --- | --- |

(33)

Muudetud ümberkorralduskava kohaselt on SNCFi antava kahe laenu tingimused järgmised:

—

laenude intressimäär on 8,55 %; (20) Prantsusmaa põhjendab seda määra viitega teatisele viitemäärade kohta, võttes aluseks, et tagatised on tavalised ja reitingukategooria CCC ning marginaal seega 650 baaspunkti;

| — | laenud antakse 12 aastaks; 99,7 miljoni euro suuruse laenu võib välja võtta neljas osas (21) ja [40–70] miljoni euro suuruse laenu ühes osas; |
| --- | --- |

—

laenud antakse 12 aastaks; 99,7 miljoni euro suuruse laenu võib välja võtta neljas osas (21) ja [40–70] miljoni euro suuruse laenu ühes osas;

| — | kõiki osi tuleb tagasi maksta iga-aastaste ühesuuruste osamaksetena kuni laenude täieliku tagasimaksmiseni 2023. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

—

kõiki osi tuleb tagasi maksta iga-aastaste ühesuuruste osamaksetena kuni laenude täieliku tagasimaksmiseni 2023. aasta lõpuks.

Ülejäänud 12. septembril 2011 edastatud ümberkorralduskavas kavandatud meetmed (vt põhjendus 31) jäid muudetud ümberkorralduskavas samadeks.

| (34) | Hinnangulised rahastamisvajadused muudetud ümberkorralduskava elluviimiseks on järgmised:






  — | SNCFi poolt SeaFrance’ile antud krediidiliini tagasimaksmine ([40–70] miljonit eurot); |
| --- | --- | --- |

(34)

Hinnangulised rahastamisvajadused muudetud ümberkorralduskava elluviimiseks on järgmised:

—

SNCFi poolt SeaFrance’ile antud krediidiliini tagasimaksmine ([40–70] miljonit eurot);

| — | SNCFi ja SeaFrance’i vahel sõlmitud rahavoogude juhtimise kokkuleppe kohased tagasimaksed ([40–70] miljonit eurot); |
| --- | --- |

—

SNCFi ja SeaFrance’i vahel sõlmitud rahavoogude juhtimise kokkuleppe kohased tagasimaksed ([40–70] miljonit eurot);

| — | tulevased äritegevuse rahavood aastani 2017, välja arvatud tööhõive säilitamise kava, olemasolevad investeeringud ja laenud ([...] miljonit eurot); |
| --- | --- |

—

tulevased äritegevuse rahavood aastani 2017, välja arvatud tööhõive säilitamise kava, olemasolevad investeeringud ja laenud ([...] miljonit eurot);

| — | tööhõive säilitamise kava kulude katmine ([...] miljonit eurot); |
| --- | --- |

—

tööhõive säilitamise kava kulude katmine ([...] miljonit eurot);

| — | laenudega seotud maksed, sealhulgas Rodini, Berliozi ja Molière’iga seotud laenud ([...] miljonit eurot); |
| --- | --- |

—

laenudega seotud maksed, sealhulgas Rodini, Berliozi ja Molière’iga seotud laenud ([...] miljonit eurot);

| — | investeeringutega seotud maksed, peamiselt puhastusseadmed ([...] miljonit eurot); |
| --- | --- |

—

investeeringutega seotud maksed, peamiselt puhastusseadmed ([...] miljonit eurot);

| — | aastasisesed vajadused käibekapitali vajaduse näol või seoses tegevusriskidega ([...] miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

aastasisesed vajadused käibekapitali vajaduse näol või seoses tegevusriskidega ([...] miljonit eurot).

| (35) | Hinnanguline rahastamisvajadus muudetud ümberkorralduskava elluviimiseks on kokku [...] miljonit eurot (arvestamata müügitulu):













  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kokku |
| Lühiajaliste laenude tagasimaksed | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tulevased äritegevuse rahavood (alates detsembrist 2011) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tööhõive säilitamise kava jääk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Laenudega seotud maksed | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Investeeringutega seotud maksed | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Aastasisene käibekapitali vajadus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rahastamisvajadus kokku | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(35)

Hinnanguline rahastamisvajadus muudetud ümberkorralduskava elluviimiseks on kokku [...] miljonit eurot (arvestamata müügitulu):

(miljonites eurodes)

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kokku

Lühiajaliste laenude tagasimaksed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulevased äritegevuse rahavood (alates detsembrist 2011)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tööhõive säilitamise kava jääk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Laenudega seotud maksed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Investeeringutega seotud maksed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Aastasisene käibekapitali vajadus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rahastamisvajadus kokku

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IV.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (36) | Komisjon jõudis järeldusele, et teatavaks tehtud meede on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi, ja algatas põhjalikuma uurimise seoses kahtlusega, kas ümberkorralduskava raames ja ettevõtja omapanuse abil on väljavaateid taastada ettevõtja pikaajaline elujõulisus. Samuti kahtles komisjon, kas abist tingitud konkurentsimoonutuste piiramiseks kavandatud meetmed on piisavad. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon jõudis järeldusele, et teatavaks tehtud meede on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi, ja algatas põhjalikuma uurimise seoses kahtlusega, kas ümberkorralduskava raames ja ettevõtja omapanuse abil on väljavaateid taastada ettevõtja pikaajaline elujõulisus. Samuti kahtles komisjon, kas abist tingitud konkurentsimoonutuste piiramiseks kavandatud meetmed on piisavad.

V.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

5.1.   Ümberkorraldusabi vastu olevate huvitatud isikute märkused

5.1.1.   P&O kaebus ja märkused

| (37) | P&O edastas 29. juulil 2011 märkused menetluse algatamise otsuse kohta, mis täiendavad tema kaebust. |
| --- | --- |

(37)

P&O edastas 29. juulil 2011 märkused menetluse algatamise otsuse kohta, mis täiendavad tema kaebust.

| (38) | P&O kaebuses ja märkustes esitatud argumendid on järgmised. |
| --- | --- |

(38)

P&O kaebuses ja märkustes esitatud argumendid on järgmised.

5.1.1.1   SeaFrance’i raskuste kohta

| (39) | P&O väitel vähenes SeaFrance’i osa asjaomasel turul (22) 21 %st 2006. aastal 17 %ni 2010. aastal ning täituvusmäär 63 %st 2008. aastal vastavalt 56 %ni ja 58 %ni 2009. ja 2010. aastal ehk tasemele, mis ei ole elujõuline. |
| --- | --- |

(39)

P&O väitel vähenes SeaFrance’i osa asjaomasel turul (22) 21 %st 2006. aastal 17 %ni 2010. aastal ning täituvusmäär 63 %st 2008. aastal vastavalt 56 %ni ja 58 %ni 2009. ja 2010. aastal ehk tasemele, mis ei ole elujõuline.

| (40) | P&O juhib tähelepanu, et SeaFrance’i kahjum on juba palju aastaid tunduvalt ületanud kasumit (kogu perioodi netokahjum on 120 miljonit eurot), mis tähendab, et SeaFrance ei saa niipea aktsionäridele ja investoritele investeeringutelt tulu toota.




















  Aasta | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SeaFrance’i kasum/kahjum (23) | –16,8 | –1,7 | –2,8 | 2,6 | –3,5 | 3,4 | 14,8 | –2,4 | –3,0 | –19,0 | 7,9 | 7,27 | –13,6 | –57,7 | –36,0 |
| Allikas: P&O märkused |

(40)

P&O juhib tähelepanu, et SeaFrance’i kahjum on juba palju aastaid tunduvalt ületanud kasumit (kogu perioodi netokahjum on 120 miljonit eurot), mis tähendab, et SeaFrance ei saa niipea aktsionäridele ja investoritele investeeringutelt tulu toota.

Aasta

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

SeaFrance’i kasum/kahjum (23)

–16,8

–1,7

–2,8

2,6

–3,5

3,4

14,8

–2,4

–3,0

–19,0

7,9

7,27

–13,6

–57,7

–36,0

Allikas: P&O märkused

| (41) | Kuivõrd suurem osa SeaFrance’i parvlaevadest on ro-pax-tüüpi (segaparvlaevad, millega saab vedada korraga nii reisijaid kui ka kaupa) ning kuna reisijatevedu on väga hooajaline, ei tohiks SeaFrance mingil juhul kaotada oma kaubaveokliente, kellel peab olema kindlustunne, et teenust osutatakse aasta ringi kindlalt ja katkematult. |
| --- | --- |

(41)

Kuivõrd suurem osa SeaFrance’i parvlaevadest on ro-pax-tüüpi (segaparvlaevad, millega saab vedada korraga nii reisijaid kui ka kaupa) ning kuna reisijatevedu on väga hooajaline, ei tohiks SeaFrance mingil juhul kaotada oma kaubaveokliente, kellel peab olema kindlustunne, et teenust osutatakse aasta ringi kindlalt ja katkematult.

| (42) | P&O sõnul aga on SeaFrance’i kaubaveoharu firmaväärtus, maine ja turuosa oluliselt langenud, põhjustatuna sagedastest katkestustest teenuse osutamisel (streigid jne), turu teadlikkusest, et SeaFrance on raskustes, ja kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kasutusest kõrvaldamisest (kasutusest kõrvaldatud aluse ülalpidamine on P&O sõnul kulukas; P&O märgib ka, et laevade Cézanne ja Renoir kasutusest kõrvaldamine Dunkerque’i sadamas maksaks vähemalt 1,09 miljonit eurot või isegi 2,4 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(42)

P&O sõnul aga on SeaFrance’i kaubaveoharu firmaväärtus, maine ja turuosa oluliselt langenud, põhjustatuna sagedastest katkestustest teenuse osutamisel (streigid jne), turu teadlikkusest, et SeaFrance on raskustes, ja kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kasutusest kõrvaldamisest (kasutusest kõrvaldatud aluse ülalpidamine on P&O sõnul kulukas; P&O märgib ka, et laevade Cézanne ja Renoir kasutusest kõrvaldamine Dunkerque’i sadamas maksaks vähemalt 1,09 miljonit eurot või isegi 2,4 miljonit eurot).

5.1.1.2   Abi kokkusobivuse kohta

| (43) | P&O esitab arvandmeid tõendamaks, et asjaomane turg kannatab pikaajalise struktuurilise ülevõimsuse all. Komisjoni teatise „Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta” (24) (edaspidi „suunised”) punkti 8 kohaselt aga „ei ole õigustatud selliste ettevõtete kunstlik elushoidmine, mis tegutsevad pikaajalise struktuurilise ülemahutavusega sektoris või mis suudavad püsida vaid riigi korduva sekkumise toel”. |
| --- | --- |

(43)

P&O esitab arvandmeid tõendamaks, et asjaomane turg kannatab pikaajalise struktuurilise ülevõimsuse all. Komisjoni teatise „Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta” (24) (edaspidi „suunised”) punkti 8 kohaselt aga „ei ole õigustatud selliste ettevõtete kunstlik elushoidmine, mis tegutsevad pikaajalise struktuurilise ülemahutavusega sektoris või mis suudavad püsida vaid riigi korduva sekkumise toel”.

5.1.1.3   SeaFrance’i raskuste põhjuste kohta

| (44) | SeaFrance’i raskuste põhjused on väidetavalt järgmised:






  — | liiga suur töötajaskond, liiga kõrged palgad, turule sobimatud laevad; |
| --- | --- | --- |

(44)

SeaFrance’i raskuste põhjused on väidetavalt järgmised:

—

liiga suur töötajaskond, liiga kõrged palgad, turule sobimatud laevad;

| — | juhtkond ei ole riigist ja sotsiaalsetest jõududest piisavalt sõltumatu, et juhtida äriühingut tõeliselt turust lähtudes; |
| --- | --- |

—

juhtkond ei ole riigist ja sotsiaalsetest jõududest piisavalt sõltumatu, et juhtida äriühingut tõeliselt turust lähtudes;

| — | suutmatus kohaneda kolme uue turuteguriga: kütusehinna tõus, majanduslangusse kalduv turg ja Eurotunneli konkurentsisurve; |
| --- | --- |

—

suutmatus kohaneda kolme uue turuteguriga: kütusehinna tõus, majanduslangusse kalduv turg ja Eurotunneli konkurentsisurve;

| (45) | Viimaks on P&O sõnul kõnekas, et üle kolme aasta müügis olnud SeaFrance ei ole leidnud ostjat. |
| --- | --- |

(45)

Viimaks on P&O sõnul kõnekas, et üle kolme aasta müügis olnud SeaFrance ei ole leidnud ostjat.

5.1.1.4   Pikaajalise elujõulisuse taastamise raskuse kohta

| (46) | Et seletada, miks SeaFrance’i pikaajalist elujõulisust on raske taastada, kordab P&O põhimõtteliselt juba esitatud argumente SeaFrance’i turuosa, täituvusmäära ja raskuste kohta. |
| --- | --- |

(46)

Et seletada, miks SeaFrance’i pikaajalist elujõulisust on raske taastada, kordab P&O põhimõtteliselt juba esitatud argumente SeaFrance’i turuosa, täituvusmäära ja raskuste kohta.

5.1.1.5   Sisemiste ümberkorraldusmeetmete ebasobivuse kohta

| (47) | Ainuke oluline meede SeaFrance’i algses ümberkorralduskavas olevat töötajate arvu vähendamine, ent palgad jääksid ikkagi liiga kõrgeks (palgakulude osakaal käibest 26 %, P&Os aga 15 %). Isegi kui töötajate arvu vähendataks 200 inimese võrra rohkem, jääks suhtarv ikkagi 22 % ümber. |
| --- | --- |

(47)

Ainuke oluline meede SeaFrance’i algses ümberkorralduskavas olevat töötajate arvu vähendamine, ent palgad jääksid ikkagi liiga kõrgeks (palgakulude osakaal käibest 26 %, P&Os aga 15 %). Isegi kui töötajate arvu vähendataks 200 inimese võrra rohkem, jääks suhtarv ikkagi 22 % ümber.

| (48) | Laevade Manet, Cézanne ja Renoir kasutusest kõrvaldamine ei olevat parandanud 2008., 2009. ja 2010. aasta tulemusi (kahjumit) ning kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kavandatav kasutusest kõrvaldamine ei paranda oluliselt SeaFrance’i olukorda, eelkõige tulenevalt kasutusest kõrvaldatud laeva ülalpidamiskuludest (1,8 miljonit eurot aastas). |
| --- | --- |

(48)

Laevade Manet, Cézanne ja Renoir kasutusest kõrvaldamine ei olevat parandanud 2008., 2009. ja 2010. aasta tulemusi (kahjumit) ning kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kavandatav kasutusest kõrvaldamine ei paranda oluliselt SeaFrance’i olukorda, eelkõige tulenevalt kasutusest kõrvaldatud laeva ülalpidamiskuludest (1,8 miljonit eurot aastas).

| (49) | SeaFrance’i väidetav reiside arvu vähendamine olevat eksitav, sest see oleks ainult 10 % ja tuleneks muutustest laevastikus (laevade Cézanne ja Renoir asendamisest laevaga Molière, mis on suurem). Kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kasutusest kõrvaldamine vähendaks võimsust veel ainult 7 %. |
| --- | --- |

(49)

SeaFrance’i väidetav reiside arvu vähendamine olevat eksitav, sest see oleks ainult 10 % ja tuleneks muutustest laevastikus (laevade Cézanne ja Renoir asendamisest laevaga Molière, mis on suurem). Kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kasutusest kõrvaldamine vähendaks võimsust veel ainult 7 %.

| (50) | Kava parandada teenuste ja kaupade müüki pardal, toitlustamist, hangete korraldust ja reklaamikulude kontrolli olevat lihtsalt tavaline äritegevus – samasugune nagu kõikidel SeaFrance’i konkurentidel. |
| --- | --- |

(50)

Kava parandada teenuste ja kaupade müüki pardal, toitlustamist, hangete korraldust ja reklaamikulude kontrolli olevat lihtsalt tavaline äritegevus – samasugune nagu kõikidel SeaFrance’i konkurentidel.

| (51) | Ükski kavandatud meede ei aitavat reageerida kolmele uuele turutegurile (majanduslangus, kütusehind, konkureerimine Eurotunneliga) ja vahetuskursside kõikumisele. |
| --- | --- |

(51)

Ükski kavandatud meede ei aitavat reageerida kolmele uuele turutegurile (majanduslangus, kütusehind, konkureerimine Eurotunneliga) ja vahetuskursside kõikumisele.

5.1.1.6   Nende turuprognooside kohta, millele SeaFrance toetub

| (52) | P&O toob välja, et SeaFrance prognoosib ümberkorralduskavas oma täituvusmäära hüppelist suurenemist (58 %st 80 %ni) tulenevalt nõudluse kiirest kasvust ja/või oma turuosa olulisest suurenemisest. |
| --- | --- |

(52)

P&O toob välja, et SeaFrance prognoosib ümberkorralduskavas oma täituvusmäära hüppelist suurenemist (58 %st 80 %ni) tulenevalt nõudluse kiirest kasvust ja/või oma turuosa olulisest suurenemisest.

| (53) | SeaFrance’i prognoosid ei vastavat üldse P&O prognoosidele ega SeaFrance’i turuosa muutumisele, mis vähenes 21 %st 2006. aastal 17 %ni 2010. aastal. Kaubaveoklientidele pakutava teenuse kvaliteet tõenäoliselt kannatab kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kasutusest kõrvaldamise tõttu ning kui SeaFrance’il ei jätku võimsust, võib osa klientuurist tipp-perioodidel valida Eurotunneli. |
| --- | --- |

(53)

SeaFrance’i prognoosid ei vastavat üldse P&O prognoosidele ega SeaFrance’i turuosa muutumisele, mis vähenes 21 %st 2006. aastal 17 %ni 2010. aastal. Kaubaveoklientidele pakutava teenuse kvaliteet tõenäoliselt kannatab kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kasutusest kõrvaldamise tõttu ning kui SeaFrance’il ei jätku võimsust, võib osa klientuurist tipp-perioodidel valida Eurotunneli.

| (54) | See, et abimeetmed hakkavad avaldama mõju alles alates 2016. aastast ega võimalda tagada äriühingu pikaajalist elujõulisust enne kui alates 2019. aastast, ei olevat kooskõlas suuniste punktiga 35, mille kohaselt ümberkorralduskava kestus peab olema „võimalikult lühike” ja kava peab „mõistliku aja jooksul [...] taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse”. Kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kasutusest kõrvaldamine ja täiendav töökohtade vähendamine ei parandaks märgatavalt SeaFrance’i olukorda: ettevõte hoiaks kokku 6 miljonit eurot palgakuludelt ja 7 miljonit eurot laevadega seotud kuludelt (ehk kokku 13 miljonit eurot). P&O hinnangul kaotaks SeaFrance aga 50 000 kaubaühikut ehk 5‒6 miljonit eurot kaubaveotulu ning kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kasutusest kõrvaldamine maksaks 1,8 miljonit eurot aastas, kui ostjat ei leidu. |
| --- | --- |

(54)

See, et abimeetmed hakkavad avaldama mõju alles alates 2016. aastast ega võimalda tagada äriühingu pikaajalist elujõulisust enne kui alates 2019. aastast, ei olevat kooskõlas suuniste punktiga 35, mille kohaselt ümberkorralduskava kestus peab olema „võimalikult lühike” ja kava peab „mõistliku aja jooksul [...] taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse”. Kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kasutusest kõrvaldamine ja täiendav töökohtade vähendamine ei parandaks märgatavalt SeaFrance’i olukorda: ettevõte hoiaks kokku 6 miljonit eurot palgakuludelt ja 7 miljonit eurot laevadega seotud kuludelt (ehk kokku 13 miljonit eurot). P&O hinnangul kaotaks SeaFrance aga 50 000 kaubaühikut ehk 5‒6 miljonit eurot kaubaveotulu ning kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kasutusest kõrvaldamine maksaks 1,8 miljonit eurot aastas, kui ostjat ei leidu.

5.1.1.7   Kompensatsioonimeetmete kohta

| (55) | Kompensatsioonimeetmed peavad lisanduma elujõulisuse taastamise meetmetele ja olema seega neist erinevad. Kõik väidetavad kompensatsioonimeetmed on aga Prantsuse ametiasutuste ja menetluse algatamise otsuse kohaselt vajalikud ettevõtte elujõulisuse taastamiseks. P&O sõnul seega kompensatsioonimeetmed puuduvad. |
| --- | --- |

(55)

Kompensatsioonimeetmed peavad lisanduma elujõulisuse taastamise meetmetele ja olema seega neist erinevad. Kõik väidetavad kompensatsioonimeetmed on aga Prantsuse ametiasutuste ja menetluse algatamise otsuse kohaselt vajalikud ettevõtte elujõulisuse taastamiseks. P&O sõnul seega kompensatsioonimeetmed puuduvad.

5.1.1.8   Omapanuse kohta

| (56) | P&O sõnul ei saa laeva Manet’ käigust kõrvaldamist 2008. aastal ega ka laevade Cézanne ja Renoir käigust kõrvaldamist arvestada omapanusena, sest laevad kõrvaldati ammu enne ümberkorraldamisest teatamist ning nende väärtus on väga väike võrreldes riigiabi kogusummaga, mis P&O hinnangul on 400 miljonit eurot. Kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ müüki ei olevat Prantsuse ametiasutused omapanusena esitanud ning laeva väärtus – hinnanguliselt 12 miljonit eurot – oleks riigiabi kogusummaga võrreldes tühine. |
| --- | --- |

(56)

P&O sõnul ei saa laeva Manet’ käigust kõrvaldamist 2008. aastal ega ka laevade Cézanne ja Renoir käigust kõrvaldamist arvestada omapanusena, sest laevad kõrvaldati ammu enne ümberkorraldamisest teatamist ning nende väärtus on väga väike võrreldes riigiabi kogusummaga, mis P&O hinnangul on 400 miljonit eurot. Kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ müüki ei olevat Prantsuse ametiasutused omapanusena esitanud ning laeva väärtus – hinnanguliselt 12 miljonit eurot – oleks riigiabi kogusummaga võrreldes tühine.

| (57) | P&O leiab, et omapanuseks võiks olla SeaFrance’i aluste müük ja tagasirentimine („sale and lease-back”). |
| --- | --- |

(57)

P&O leiab, et omapanuseks võiks olla SeaFrance’i aluste müük ja tagasirentimine („sale and lease-back”).

5.1.1.9   Abi andmise tingimuste kohta

| (58) | P&O leiab, et lisaks muudatustele, mis on vajalikud SeaFrance’i ümberkorraldamise kohta välja toodud puudujääkide ja probleemide kõrvaldamiseks, võiks SeaFrance’i ümberkorraldamise eelduseks olla järgmiste tingimuste täitmine:






  — | täielikult SeaFrance’ile kuuluvate segalaevade müük ja tagasirentimine; |
| --- | --- | --- |

(58)

P&O leiab, et lisaks muudatustele, mis on vajalikud SeaFrance’i ümberkorraldamise kohta välja toodud puudujääkide ja probleemide kõrvaldamiseks, võiks SeaFrance’i ümberkorraldamise eelduseks olla järgmiste tingimuste täitmine:

—

täielikult SeaFrance’ile kuuluvate segalaevade müük ja tagasirentimine;

| — | SeaFrance’i peamiste varadega seotud kulude (eelkõige aluste rent) läbipaistvus; |
| --- | --- |

—

SeaFrance’i peamiste varadega seotud kulude (eelkõige aluste rent) läbipaistvus;

| — | ümberkorraldamise ajal:






  — | kohustumine mitte müüa kahjumiga; |
| --- | --- | --- |

—

ümberkorraldamise ajal:

—

kohustumine mitte müüa kahjumiga;

| — | kohustumine mitte suurendada laevastikku (lisaks olemasolevale kolmele segaparvlaevale); |
| --- | --- |

—

kohustumine mitte suurendada laevastikku (lisaks olemasolevale kolmele segaparvlaevale);

| — | kohustumine piirata segaparvlaevade mahutavust ja reiside sagedust; |
| --- | --- |

—

kohustumine piirata segaparvlaevade mahutavust ja reiside sagedust;

| — | Prantsusmaa/SNCFi poolne kohustumine mitte anda rohkem abi; |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa/SNCFi poolne kohustumine mitte anda rohkem abi;

| — | Prantsusmaa/SNCFi poolne kohustumine esitada aruanne, millega tõendataks kontrollitaval viisil, et SeaFrance täidab ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa/SNCFi poolne kohustumine esitada aruanne, millega tõendataks kontrollitaval viisil, et SeaFrance täidab ümberkorralduskava.

| (59) | Kokkuvõttes nõudis P&O, et komisjon ei kiidaks ümberkorraldusabi heaks. |
| --- | --- |

(59)

Kokkuvõttes nõudis P&O, et komisjon ei kiidaks ümberkorraldusabi heaks.

5.1.2.   Eurotunneli märkused

| (60) | 29. juulil 2011 esitas komisjonile oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta kontsern Eurotunnel S.A. (edaspidi „Eurotunnel”). |
| --- | --- |

(60)

29. juulil 2011 esitas komisjonile oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta kontsern Eurotunnel S.A. (edaspidi „Eurotunnel”).

| (61) | Eurotunnel kahtleb selles, et SeaFrance’i kavandatud täituvusmäära suurendamine on teostatav. Eurotunneli hinnangul kannatab La Manche’i väin juba aastaid ülevõimsuse all. La Manche’i aluse tunneli võimsusest kasutatakse ainult 57 % ja parvlaevaettevõtjad on investeerinud väga suure mahutavusega alustesse, suurendas sellega veelgi pakkumist, mida juba niigi iseloomustab ülevõimsus. Eurotunnel leiab, et SeaFrance’i laevastiku vähendamine kuuelt laevalt neljale ei taastaks tasakaalu La Manche’i ülevedude turul. Pealegi hoidis SeaFrance 2011. aasta jaanuarist veebruarini käigus ainult kaht laeva, ilma et tema reiside koguarv oleks vähenenud. 80 % täituvus aastatel 2011–2019 on seega ebarealistlik. Eurotunneli hinnangul peaksid SeaFrance’i veod kasvama selleks 25 %. Toetudes ajaleheartiklitele („[...] nende vedude tagasisaamiseks pidime langetama hindu”) (25), süüdistab Eurotunnel SeaFrance’i pikaajalise hinnasõja pidamises. |
| --- | --- |

(61)

Eurotunnel kahtleb selles, et SeaFrance’i kavandatud täituvusmäära suurendamine on teostatav. Eurotunneli hinnangul kannatab La Manche’i väin juba aastaid ülevõimsuse all. La Manche’i aluse tunneli võimsusest kasutatakse ainult 57 % ja parvlaevaettevõtjad on investeerinud väga suure mahutavusega alustesse, suurendas sellega veelgi pakkumist, mida juba niigi iseloomustab ülevõimsus. Eurotunnel leiab, et SeaFrance’i laevastiku vähendamine kuuelt laevalt neljale ei taastaks tasakaalu La Manche’i ülevedude turul. Pealegi hoidis SeaFrance 2011. aasta jaanuarist veebruarini käigus ainult kaht laeva, ilma et tema reiside koguarv oleks vähenenud. 80 % täituvus aastatel 2011–2019 on seega ebarealistlik. Eurotunneli hinnangul peaksid SeaFrance’i veod kasvama selleks 25 %. Toetudes ajaleheartiklitele („[...] nende vedude tagasisaamiseks pidime langetama hindu”) (25), süüdistab Eurotunnel SeaFrance’i pikaajalise hinnasõja pidamises.

| (62) | Samuti leiab Eurotunnel, et ei ole asjakohane võrrelda ro-pax-laevade ja La Manche’i tunnelis sõitvate süstikrongide koormatusastet, sest viimased ei vea nii reisijaid kui ka kaupa ning saavad reaalajas kohandada vedusid nõudlusega. |
| --- | --- |

(62)

Samuti leiab Eurotunnel, et ei ole asjakohane võrrelda ro-pax-laevade ja La Manche’i tunnelis sõitvate süstikrongide koormatusastet, sest viimased ei vea nii reisijaid kui ka kaupa ning saavad reaalajas kohandada vedusid nõudlusega.

| (63) | Kütuse lisatasu arvestamise küsimuses väidab Eurotunnel, et SeaFrance kasseerib klientidelt sisse ainult osa sellest ehk 8,11 eurot reisi kohta võrreldes P&O 11,62 euroga ja DFDSi 14,73 euroga. SeaFrance’i kaotatud tulu alates 2011. aasta algusest olevat 1,2 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(63)

Kütuse lisatasu arvestamise küsimuses väidab Eurotunnel, et SeaFrance kasseerib klientidelt sisse ainult osa sellest ehk 8,11 eurot reisi kohta võrreldes P&O 11,62 euroga ja DFDSi 14,73 euroga. SeaFrance’i kaotatud tulu alates 2011. aasta algusest olevat 1,2 miljonit eurot.

| (64) | Ligi 50 % töökohtade kaotamine on Eurotunneli sõnul suhteline, sest osa töötajatest võivad saada uue töökoha SNCFi kontsernis, mis avaldab väga vähe mõju piirkonna tööhõive netosaldole. |
| --- | --- |

(64)

Ligi 50 % töökohtade kaotamine on Eurotunneli sõnul suhteline, sest osa töötajatest võivad saada uue töökoha SNCFi kontsernis, mis avaldab väga vähe mõju piirkonna tööhõive netosaldole.

| (65) | Kokkuvõtteks leiab Eurotunnel, et ümberkorralduskava ei ole mitte ainult ebapiisav, vaid see ei vasta ka arukale investeerimisele. |
| --- | --- |

(65)

Kokkuvõtteks leiab Eurotunnel, et ümberkorralduskava ei ole mitte ainult ebapiisav, vaid see ei vasta ka arukale investeerimisele.

5.1.3.   DFDSi märkused

| (66) | 29. juuli 2011. aasta kirjaga edastas oma märkused komisjonile DFDS. |
| --- | --- |

(66)

29. juuli 2011. aasta kirjaga edastas oma märkused komisjonile DFDS.

| (67) | DFDS kahtleb, kas SeaFrance suudab taastada pikaajalise majandusliku elujõulisuse, sest ümberkorraldusmeetmed ei ole tema praegust rahalist seisu arvestades piisavad. DFDS kardab, et uued abimeetmed kahjustavad konkurentsi asjaomasel turul. |
| --- | --- |

(67)

DFDS kahtleb, kas SeaFrance suudab taastada pikaajalise majandusliku elujõulisuse, sest ümberkorraldusmeetmed ei ole tema praegust rahalist seisu arvestades piisavad. DFDS kardab, et uued abimeetmed kahjustavad konkurentsi asjaomasel turul.

| (68) | 23. septembri 2011. aasta e-kirjaga edastas DFDS komisjonile märkused SeaFrance’i ümberkorralduskava kohta. |
| --- | --- |

(68)

23. septembri 2011. aasta e-kirjaga edastas DFDS komisjonile märkused SeaFrance’i ümberkorralduskava kohta.

| (69) | See dokument jõudis komisjonini pärast seda, kui huvitatud isikutele märkuste esitamiseks ette nähtud tähtaeg (15 päeva alates menetluse algatamise otsuse avaldamisest) oli möödunud. Peale selle ei sisaldanud see uut teavet. Vastavalt kohtupraktikale ei edastanud komisjon seda seega Prantsuse ametiasutustele ega võta seda arvesse käesolevas otsuses (26). |
| --- | --- |

(69)

See dokument jõudis komisjonini pärast seda, kui huvitatud isikutele märkuste esitamiseks ette nähtud tähtaeg (15 päeva alates menetluse algatamise otsuse avaldamisest) oli möödunud. Peale selle ei sisaldanud see uut teavet. Vastavalt kohtupraktikale ei edastanud komisjon seda seega Prantsuse ametiasutustele ega võta seda arvesse käesolevas otsuses (26).

5.1.4.   CLdNi märkused

| (70) | 29. juulil 2011 edastas komisjonile oma märkused kontsern CLdN (edaspidi „CLdN”). |
| --- | --- |

(70)

29. juulil 2011 edastas komisjonile oma märkused kontsern CLdN (edaspidi „CLdN”).

| (71) | CLdN on transpordiettevõte, mille peakorter asub Luksemburgis ning mis tegeleb kaubaveoga kaubalaevadega („roll-on/roll-off” ehk ro-ro-laevadega) ja ro-pax-laevadega La Manche’il ja Põhjamerel ühelt poolt Belgia ja Madalmaade ning teiselt poolt Ühendkuningriigi, Iirimaa, Rootsi ja Taani vahel. |
| --- | --- |

(71)

CLdN on transpordiettevõte, mille peakorter asub Luksemburgis ning mis tegeleb kaubaveoga kaubalaevadega („roll-on/roll-off” ehk ro-ro-laevadega) ja ro-pax-laevadega La Manche’il ja Põhjamerel ühelt poolt Belgia ja Madalmaade ning teiselt poolt Ühendkuningriigi, Iirimaa, Rootsi ja Taani vahel.

| (72) | CLdN peab ennast SeaFrance’i konkurendiks, keda SNCFi abi oma tütarettevõtjale SeaFrance oluliselt kahjustaks, sest ta tegutseb geograafilistel lähedastel liinidel Ipswich-Rotterdam ja Purfleet-Zeebrugge. |
| --- | --- |

(72)

CLdN peab ennast SeaFrance’i konkurendiks, keda SNCFi abi oma tütarettevõtjale SeaFrance oluliselt kahjustaks, sest ta tegutseb geograafilistel lähedastel liinidel Ipswich-Rotterdam ja Purfleet-Zeebrugge.

| (73) | CLdN leiab nimelt, et suure tõenäosusega ei kahjusta kavandatud meetmed kaubaveo puhul konkurentsi mitte ainult Calais’-Doveri liinil, vaid ka Ühendkuningriigi ja Belgia vahelistel naaberliinidel. Ta leiab, et ümberkorralduskavaga ette nähtud kompensatsioonimeetmed ja omapanus ei piira küllaldaselt abi negatiivset mõju. Vastupidi, need meetmed aitaksid üksnes hoida turul raskustes ettevõtjat, kes ei suuda vähendada oma põhikulusid, ja laseksid tal suurendada oma võimsust ülevõimsuse all kannataval turul. |
| --- | --- |

(73)

CLdN leiab nimelt, et suure tõenäosusega ei kahjusta kavandatud meetmed kaubaveo puhul konkurentsi mitte ainult Calais’-Doveri liinil, vaid ka Ühendkuningriigi ja Belgia vahelistel naaberliinidel. Ta leiab, et ümberkorralduskavaga ette nähtud kompensatsioonimeetmed ja omapanus ei piira küllaldaselt abi negatiivset mõju. Vastupidi, need meetmed aitaksid üksnes hoida turul raskustes ettevõtjat, kes ei suuda vähendada oma põhikulusid, ja laseksid tal suurendada oma võimsust ülevõimsuse all kannataval turul.

| (74) | CLdNi väitel vähendavad kõnelused meetmed praeguste konkurentide elujõulisust, sest hoiavad turul veovõimsust, mis tavatingimustes peaks sealt kaduma. Ei olevat realistlik kavandada SeaFrance’i täituvusmäära jõudmist 80 %ni, välja arvatud juhul, kui abi kasutatakse agressiivseks hindade langetamiseks ja konkurentide turuosa ülevõtmiseks. Niisugune strateegia ei oleks aga keskmises või pikas plaanis SeaFrance’ile majanduslikult jõukohane ja kahjustaks tema otseseid konkurente P&Od ja Eurotunnelit, kes tegutsevad samal Calais’-Doveri liinil, kuid pikemas perspektiivis ka CLdNi. |
| --- | --- |

(74)

CLdNi väitel vähendavad kõnelused meetmed praeguste konkurentide elujõulisust, sest hoiavad turul veovõimsust, mis tavatingimustes peaks sealt kaduma. Ei olevat realistlik kavandada SeaFrance’i täituvusmäära jõudmist 80 %ni, välja arvatud juhul, kui abi kasutatakse agressiivseks hindade langetamiseks ja konkurentide turuosa ülevõtmiseks. Niisugune strateegia ei oleks aga keskmises või pikas plaanis SeaFrance’ile majanduslikult jõukohane ja kahjustaks tema otseseid konkurente P&Od ja Eurotunnelit, kes tegutsevad samal Calais’-Doveri liinil, kuid pikemas perspektiivis ka CLdNi.

| (75) | Viimasena rõhutab CLdN, et ümberkorralduskavas ette nähtud töötajate arvu vähendamine ei ole piisav (see ei võimaldaks SeaFrance’il saavutada kaugeltki konkurentidega võrreldavat tööjõukulude ja käibe suhtarvu) ning koondamiskulud on tavapärase ümberkorraldamisega võrreldes väikesed, sest paljud SeaFrance’i töötajad saavad tööd SNCFis. |
| --- | --- |

(75)

Viimasena rõhutab CLdN, et ümberkorralduskavas ette nähtud töötajate arvu vähendamine ei ole piisav (see ei võimaldaks SeaFrance’il saavutada kaugeltki konkurentidega võrreldavat tööjõukulude ja käibe suhtarvu) ning koondamiskulud on tavapärase ümberkorraldamisega võrreldes väikesed, sest paljud SeaFrance’i töötajad saavad tööd SNCFis.

| (76) | Kokkuvõttes soovib CLdN, et Euroopa Komisjon langetaks negatiivse otsuse. |
| --- | --- |

(76)

Kokkuvõttes soovib CLdN, et Euroopa Komisjon langetaks negatiivse otsuse.

5.2.   Ümberkorraldusabi pooldavate huvitatud isikute märkused

5.2.1.   SNCFi märkused

| (77) | 29. juulil 2011 edastas SNCF komisjonile märkused, mis vastavad Prantsuse ametiasutuste märkustele (vt VI jaotis). |
| --- | --- |

(77)

29. juulil 2011 edastas SNCF komisjonile märkused, mis vastavad Prantsuse ametiasutuste märkustele (vt VI jaotis).

5.2.2.   Anonüümseks jääda soovinud ettevõtja märkused

| (78) | 30. juulil 2011 edastas komisjonile oma märkused anonüümseks jääda soovinud ettevõtja. |
| --- | --- |

(78)

30. juulil 2011 edastas komisjonile oma märkused anonüümseks jääda soovinud ettevõtja.

| (79) | Ta meenutab kõigepealt La Manche’i ületavate liinide turu põhilisi tunnusjooni ning jõuab järeldusele, et suurenenud konkurents reederite ja Eurotunneli vahel, kütusehinna inflatsioon ning naelsterlingi kursi volatiilsus põhjustasid raskusi SeaFrance’ile, kuid seavad ohtu ka P&O ja DFDSi pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(79)

Ta meenutab kõigepealt La Manche’i ületavate liinide turu põhilisi tunnusjooni ning jõuab järeldusele, et suurenenud konkurents reederite ja Eurotunneli vahel, kütusehinna inflatsioon ning naelsterlingi kursi volatiilsus põhjustasid raskusi SeaFrance’ile, kuid seavad ohtu ka P&O ja DFDSi pikaajalise elujõulisuse.

| (80) | Selle ettevõtja hinnangul on SeaFrance’i raskused peamiselt struktuurilised (liiga suur tööjõukulu ja liiga jäik organisatsioon), kuid rekapitaliseerimine koos ümberkorraldamisega ning laevastiku suuruse hoidmine nelja aluse tasemel võivad kindlustada äriühingu pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(80)

Selle ettevõtja hinnangul on SeaFrance’i raskused peamiselt struktuurilised (liiga suur tööjõukulu ja liiga jäik organisatsioon), kuid rekapitaliseerimine koos ümberkorraldamisega ning laevastiku suuruse hoidmine nelja aluse tasemel võivad kindlustada äriühingu pikaajalise elujõulisuse.

| (81) | Ta leiab, et SeaFrance’i kadumine tooks sisuliselt kaasa Eurotunneli ja P&O oligopoli. Paljud autovedajad aga teevad koostööd vähemalt kahe reederiga, et tagada graafikute paindlikkus ja veokite tasuvus. |
| --- | --- |

(81)

Ta leiab, et SeaFrance’i kadumine tooks sisuliselt kaasa Eurotunneli ja P&O oligopoli. Paljud autovedajad aga teevad koostööd vähemalt kahe reederiga, et tagada graafikute paindlikkus ja veokite tasuvus.

| (82) | Kõnealuse ettevõtja hinnangul ei piisaks SeaFrance’i kadumise korral ülejäänud kahe reederi võimsusest vedude tagamiseks La Manche’il. Eurotunnel olevat tema väitel saavutanud peaaegu täisvõimsuse ning suudaks toime tulla väga väikese osaga SeaFrance’i vedudest. „Praegu La Manche’il täheldatav ülevõimsus on [...] väga suhteline ega tohiks olla suur probleem”, sest niipea kui mõnel reederil või sadamates tekib probleem, põhjustab see Calais’, Doveri ja Dunkerque’i sadamate ummistumise. |
| --- | --- |

(82)

Kõnealuse ettevõtja hinnangul ei piisaks SeaFrance’i kadumise korral ülejäänud kahe reederi võimsusest vedude tagamiseks La Manche’il. Eurotunnel olevat tema väitel saavutanud peaaegu täisvõimsuse ning suudaks toime tulla väga väikese osaga SeaFrance’i vedudest. „Praegu La Manche’il täheldatav ülevõimsus on [...] väga suhteline ega tohiks olla suur probleem”, sest niipea kui mõnel reederil või sadamates tekib probleem, põhjustab see Calais’, Doveri ja Dunkerque’i sadamate ummistumise.

| (83) | Üksainuke P&O käitatav kaubalaev ei suudaks pealegi tagada La Manche’il piisavat veovõimsust ning see moonutaks turgu P&O kasuks, kes saaks sellega ohtlike veoste monopoli. |
| --- | --- |

(83)

Üksainuke P&O käitatav kaubalaev ei suudaks pealegi tagada La Manche’il piisavat veovõimsust ning see moonutaks turgu P&O kasuks, kes saaks sellega ohtlike veoste monopoli.

| (84) | Kõnealune ettevõtja väidab, et hinnalanguse algatas P&O, ning usub, et SeaFrance on elujõuline, sest selle juhtimine (koostöö käitajatega) on kvaliteetne, laevastik kaasaegne ja veel vähemalt kümme aastat töökorras ning töötajad väga motiveeritud. |
| --- | --- |

(84)

Kõnealune ettevõtja väidab, et hinnalanguse algatas P&O, ning usub, et SeaFrance on elujõuline, sest selle juhtimine (koostöö käitajatega) on kvaliteetne, laevastik kaasaegne ja veel vähemalt kümme aastat töökorras ning töötajad väga motiveeritud.

5.2.3.   Autoveoettevõtjate märkused

| (85) | 26., 27. ja 28. juuli 2011. aasta kirjadega edastasid komisjonile oma märkused viis autoveoettevõtjat ja autoveoettevõtjate esindusühingut (LKW Walter Internationale Transportorganisation AG, Youngs Transportation & Logistics Ltd., Laser Transport International Limited, Carna Transport Ltd. ja Road Haulage association international group). |
| --- | --- |

(85)

26., 27. ja 28. juuli 2011. aasta kirjadega edastasid komisjonile oma märkused viis autoveoettevõtjat ja autoveoettevõtjate esindusühingut (LKW Walter Internationale Transportorganisation AG, Youngs Transportation & Logistics Ltd., Laser Transport International Limited, Carna Transport Ltd. ja Road Haulage association international group).

| (86) | Need viis ettevõtjat ja ühingut avaldavad muret SeaFrance’i kadumise pärast. Nende hinnangul tooks SeaFrance’i kadumine kaasa ühelt poolt oligopoli La Manche’i veoturul koos sellest tuleneva teenuste kvaliteedi halvenemisega ja hindade tõusuga ning teiselt poolt ohu, et turule jäävate ettevõtjate võimsus ei ole kaubamahtude teenindamiseks piisav, eriti juhul, kui ühel neist tekib mingi tõrge. |
| --- | --- |

(86)

Need viis ettevõtjat ja ühingut avaldavad muret SeaFrance’i kadumise pärast. Nende hinnangul tooks SeaFrance’i kadumine kaasa ühelt poolt oligopoli La Manche’i veoturul koos sellest tuleneva teenuste kvaliteedi halvenemisega ja hindade tõusuga ning teiselt poolt ohu, et turule jäävate ettevõtjate võimsus ei ole kaubamahtude teenindamiseks piisav, eriti juhul, kui ühel neist tekib mingi tõrge.

| (87) | Nad kardavad ka, et kui SeaFrance on sunnitud loobuma oma kaubalaevast Nord-Pas-de-Calais, toob see sisuliselt kaasa P&O monopoli ohtlike veoste osas, sest neid ei tohi vedada tunneli kaudu ega segaparvlaevadega. |
| --- | --- |

(87)

Nad kardavad ka, et kui SeaFrance on sunnitud loobuma oma kaubalaevast Nord-Pas-de-Calais, toob see sisuliselt kaasa P&O monopoli ohtlike veoste osas, sest neid ei tohi vedada tunneli kaudu ega segaparvlaevadega.

5.2.4.   Reisikorraldajate ja reisibüroode märkused

| (88) | Paljud reisikorraldajad ja reisibürood väljendasid muret SeaFrance’i võimaliku kadumise pärast (vt nimekiri selles põhjenduses esitatud tabelis):






  Märkuste kuupäev | Huvitatud isikute nimed |
| --- | --- | --- |
| 26.7.2011 | 4 erinevat märkust: 1) R&T Tours; 2) Sports Tours Ltd.; 3) TM Ski&Travel Ltd.; 4) International Sport & Leisure |
| 27.7.2011 | 5 erinevat märkust: 1) Broadway Tours; 2) Gemini Travel; 3) DE Vere Travel Group; 4) Adaptable Travel; 5) Gower Tours Ltd. |
| 28.7.2011 | 2 erinevat märkust: Angling Lines Ltd.; Acorn Ventures Ltd. |
| 29.7.2011 | Bartletts Battlefield Journeys Ltd. |

(88)

Paljud reisikorraldajad ja reisibürood väljendasid muret SeaFrance’i võimaliku kadumise pärast (vt nimekiri selles põhjenduses esitatud tabelis):

Märkuste kuupäev

Huvitatud isikute nimed

26.7.2011

4 erinevat märkust: 1) R&T Tours; 2) Sports Tours Ltd.; 3) TM Ski&Travel Ltd.; 4) International Sport & Leisure

27.7.2011

5 erinevat märkust: 1) Broadway Tours; 2) Gemini Travel; 3) DE Vere Travel Group; 4) Adaptable Travel; 5) Gower Tours Ltd.

28.7.2011

2 erinevat märkust: Angling Lines Ltd.; Acorn Ventures Ltd.

29.7.2011

Bartletts Battlefield Journeys Ltd.

| (89) | Nende hinnangul tooks SeaFrance’i kadumine kaasa ühelt poolt oligopoli La Manche’i veoturul koos sellest tuleneva teenuste kvaliteedi halvenemisega ja hindade tõusuga ning teiselt poolt ohu, et turule jäävate ettevõtjate võimsus ei ole reisijate mahu teenindamiseks piisav, eriti juhul, kui ühel neist tekib mingi tõrge. |
| --- | --- |

(89)

Nende hinnangul tooks SeaFrance’i kadumine kaasa ühelt poolt oligopoli La Manche’i veoturul koos sellest tuleneva teenuste kvaliteedi halvenemisega ja hindade tõusuga ning teiselt poolt ohu, et turule jäävate ettevõtjate võimsus ei ole reisijate mahu teenindamiseks piisav, eriti juhul, kui ühel neist tekib mingi tõrge.

5.2.5.   Côte d’Opale’i kaubandus- ja tööstuskoja märkused

| (90) | 29. juuli 2011. aasta kirjaga esitas komisjonile oma märkused Côte d’Opale’i kaubandus- ja tööstuskoda (Chambre de commerce et d’industrie Côte d’Opale, edaspidi „CCI”). CCI täpsustab, et ta on avalik-õiguslik asutus, mille ülesandeks on aidata kaasa Nord-Pas-de-Calais’ piirkonna majanduslikule arengule ja ligitõmbavusele ning toetada piirkonna ettevõtjaid. CCI on ühtlasi Calais’ sadama kontsessionäär ning seega sadama käitaja. |
| --- | --- |

(90)

29. juuli 2011. aasta kirjaga esitas komisjonile oma märkused Côte d’Opale’i kaubandus- ja tööstuskoda (Chambre de commerce et d’industrie Côte d’Opale, edaspidi „CCI”). CCI täpsustab, et ta on avalik-õiguslik asutus, mille ülesandeks on aidata kaasa Nord-Pas-de-Calais’ piirkonna majanduslikule arengule ja ligitõmbavusele ning toetada piirkonna ettevõtjaid. CCI on ühtlasi Calais’ sadama kontsessionäär ning seega sadama käitaja.

| (91) | CCI tuletab kõigepealt meelde SeaFrance’i keskset rolli Calais’ sadama arengus. SeaFrance andis 2008. aasta lõpus tööd 1 600 inimesele, kellest enamik oli Nord-Pas-de-Calais’ piirkonna elanikud. Ta aitab ka Calais’ sadamal teenida tulu laevade ja kaubaga seotud teenuste eest. Samuti oli SeaFrance 2008. aastal suurim kaupade ja teenuste ostja väljaspool sadamat, ostes aastas kokku 130 miljoni euro eest tarneid, teenuseid, tarbekaupu, remondi- ja hooldusteenuseid, neist ligikaudu 36 % Nord-Pas-de-Calais’ piirkonnas. CCI lisab, et Calais’ sadamal on keskne roll Pas-de-Calais’ majanduse arengus. |
| --- | --- |

(91)

CCI tuletab kõigepealt meelde SeaFrance’i keskset rolli Calais’ sadama arengus. SeaFrance andis 2008. aasta lõpus tööd 1 600 inimesele, kellest enamik oli Nord-Pas-de-Calais’ piirkonna elanikud. Ta aitab ka Calais’ sadamal teenida tulu laevade ja kaubaga seotud teenuste eest. Samuti oli SeaFrance 2008. aastal suurim kaupade ja teenuste ostja väljaspool sadamat, ostes aastas kokku 130 miljoni euro eest tarneid, teenuseid, tarbekaupu, remondi- ja hooldusteenuseid, neist ligikaudu 36 % Nord-Pas-de-Calais’ piirkonnas. CCI lisab, et Calais’ sadamal on keskne roll Pas-de-Calais’ majanduse arengus.

| (92) | CCI väitel mõjutaks SeaFrance’i kadumine oluliselt Calais’ sadama arengut, sest kaoksid äriühingu tekitatud töökohad ning otsesed ja kaudsed tulud. Nord-Pas-de-Calais’ regioon on kinnitanud projekti Port 2015, mille raames on kavas sadamat laiendada, rajada uus bassein ja parandada olemasolevaid rajatisi. Projekt põhineb tegevusprognoosidel, mida SeaFrance’i kadumine võib oluliselt mõjutada. |
| --- | --- |

(92)

CCI väitel mõjutaks SeaFrance’i kadumine oluliselt Calais’ sadama arengut, sest kaoksid äriühingu tekitatud töökohad ning otsesed ja kaudsed tulud. Nord-Pas-de-Calais’ regioon on kinnitanud projekti Port 2015, mille raames on kavas sadamat laiendada, rajada uus bassein ja parandada olemasolevaid rajatisi. Projekt põhineb tegevusprognoosidel, mida SeaFrance’i kadumine võib oluliselt mõjutada.

| (93) | Peale selle kardab CCI, et SeaFrance’i kadumise korral tekib Eurotunneli ja P&O oligopol, millel oleks negatiivne mõju hindadele ja teenustele. |
| --- | --- |

(93)

Peale selle kardab CCI, et SeaFrance’i kadumise korral tekib Eurotunneli ja P&O oligopol, millel oleks negatiivne mõju hindadele ja teenustele.

| (94) | Kokkuvõtteks leiab CCI, et SeaFrance’i käigushoidmine on praegustes konkurentsioludes vajalik, seda enam, et prognoosid näitavad liikluse kasvu eriti kaubavedude osas. |
| --- | --- |

(94)

Kokkuvõtteks leiab CCI, et SeaFrance’i käigushoidmine on praegustes konkurentsioludes vajalik, seda enam, et prognoosid näitavad liikluse kasvu eriti kaubavedude osas.

5.2.6.   Ametiühinguorganisatsiooni CFDT märkused

| (95) | 29. juuli 2011. aasta kirjaga edastas komisjonile oma märkused CFDT liikmesorganisatsioon Syndicat Maritime Nord (edaspidi „SMN”). |
| --- | --- |

(95)

29. juuli 2011. aasta kirjaga edastas komisjonile oma märkused CFDT liikmesorganisatsioon Syndicat Maritime Nord (edaspidi „SMN”).

| (96) | SMN rõhutab kõigepealt, et alates SeaFrance’i loomisest 1996. aastal ei ole äriühingu ainuke aktsionär SNCF seda kordagi rekapitaliseerinud. SeaFrance pidi seega uuendama oma laevastikku omaenda vahenditest, mis mõjutas oluliselt äriühingu sularahapositsiooni. |
| --- | --- |

(96)

SMN rõhutab kõigepealt, et alates SeaFrance’i loomisest 1996. aastal ei ole äriühingu ainuke aktsionär SNCF seda kordagi rekapitaliseerinud. SeaFrance pidi seega uuendama oma laevastikku omaenda vahenditest, mis mõjutas oluliselt äriühingu sularahapositsiooni.

| (97) | SMN meenutab ka Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa erinevaid sotsiaalõigusakte (Ühendkuningriigis kehtib pikem tööaeg, mida Prantsusmaa väiksemad laevameeskonnad täielikult ei kompenseeri). Tööjõukulude ja käibe suhtarvuga seoses rõhutab SMN, et SeaFrance ei soovi kasutada madalate hindade poliitikat ning korvab selle kvaliteetsete teenustega. Ta meenutab ka, et kuna SeaFrance’i turuosa jääb turuliidrite omale tunduvalt alla nii kauba- kui ka reisijateveo osas, on SeaFrance’i mõju hinnatasemetele väike. |
| --- | --- |

(97)

SMN meenutab ka Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa erinevaid sotsiaalõigusakte (Ühendkuningriigis kehtib pikem tööaeg, mida Prantsusmaa väiksemad laevameeskonnad täielikult ei kompenseeri). Tööjõukulude ja käibe suhtarvuga seoses rõhutab SMN, et SeaFrance ei soovi kasutada madalate hindade poliitikat ning korvab selle kvaliteetsete teenustega. Ta meenutab ka, et kuna SeaFrance’i turuosa jääb turuliidrite omale tunduvalt alla nii kauba- kui ka reisijateveo osas, on SeaFrance’i mõju hinnatasemetele väike.

| (98) | SMNi hinnangul taanduvad naelsterlingi odavnemise negatiivsed mõjud veelgi, sest kulud, eriti tehnilised kulud, vääringustatakse võimalikult tihti naelsterlingites. |
| --- | --- |

(98)

SMNi hinnangul taanduvad naelsterlingi odavnemise negatiivsed mõjud veelgi, sest kulud, eriti tehnilised kulud, vääringustatakse võimalikult tihti naelsterlingites.

| (99) | SMN leiab, et SeaFrance on alates 2009. aastast reiside arvu ja veovõimsust juba oluliselt vähendanud (reiside arvu 30 % ja veomahtu 25 %) ning on praegu käigus oleva nelja laevaga saavutanud minimaalse suuruse, mis võimaldab säilitada piisavalt tiheda graafiku, et jääda usaldusväärseks. |
| --- | --- |

(99)

SMN leiab, et SeaFrance on alates 2009. aastast reiside arvu ja veovõimsust juba oluliselt vähendanud (reiside arvu 30 % ja veomahtu 25 %) ning on praegu käigus oleva nelja laevaga saavutanud minimaalse suuruse, mis võimaldab säilitada piisavalt tiheda graafiku, et jääda usaldusväärseks.

| (100) | Lõpetuseks meenutab SMN, et SeaFrance’i töötajad ei mõistaks seda, kui komisjon ei võtaks arvesse tagajärgi, mida on kaasa toonud järjestikused ümberkorraldused nii töötingimuste kui ka töökohtade tasandil SeaFrance’is, aga ka Calais’ tööhõivepiirkonnas, mis on üks enim kannatanuid Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(100)

Lõpetuseks meenutab SMN, et SeaFrance’i töötajad ei mõistaks seda, kui komisjon ei võtaks arvesse tagajärgi, mida on kaasa toonud järjestikused ümberkorraldused nii töötingimuste kui ka töökohtade tasandil SeaFrance’is, aga ka Calais’ tööhõivepiirkonnas, mis on üks enim kannatanuid Prantsusmaal.

VI.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

6.1   Märkused SeaFrance’i raskuste üldiste põhjuste kohta

| (101) | Prantsuse ametiasutused viitavad sellele, et P&O edastatud teave SeaFrance’i raskuste kohta on suures osas (2002., 2004., 2005. ja 2006. aasta puhul (vt põhjendus 40) ekslik ning erinevalt P&O esitatud andmetest SeaFrance’i tulemuste kohta on SeaFrance’i 1996.–2010. aasta akumuleeritud kahjum -151,4 miljonit eurot, mitte -169 miljonit eurot. Prantsuse ametiasutused esitasid järgmise tabeli, parandades P&O kaebuses sisalduvas tabelis esinevad vead:




















  Aasta | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SeaFrance’i kasum/kahjum (27) | –16,8 | –1,7 | –2,8 | 2,6 | –3,5 | 3,4 | 26,2 | –2,4 | 4,9 | –9,3 | 7,9 | 15,4 | –20,9 | –57,7 | –36,2 |

(101)

Prantsuse ametiasutused viitavad sellele, et P&O edastatud teave SeaFrance’i raskuste kohta on suures osas (2002., 2004., 2005. ja 2006. aasta puhul (vt põhjendus 40) ekslik ning erinevalt P&O esitatud andmetest SeaFrance’i tulemuste kohta on SeaFrance’i 1996.–2010. aasta akumuleeritud kahjum -151,4 miljonit eurot, mitte -169 miljonit eurot. Prantsuse ametiasutused esitasid järgmise tabeli, parandades P&O kaebuses sisalduvas tabelis esinevad vead:

Aasta

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

SeaFrance’i kasum/kahjum (27)

–16,8

–1,7

–2,8

2,6

–3,5

3,4

26,2

–2,4

4,9

–9,3

7,9

15,4

–20,9

–57,7

–36,2

| (102) | Prantsuse ametiasutused vaidlustavad P&O kirjeldatud SeaFrance’i raskuste põhjused, nimelt et SeaFrance’i firmaväärtus, maine ja turuosa kaubaveo osas olevat oluliselt langenud, põhjustatuna eeskätt sagedastest katkestustest teenuses ja turu teadlikkusest, et SeaFrance on raskustes (vt põhjendus 42). Nad seavad neile vastu SeaFrance’i klientide märkused, milles tõstetakse esile ettevõtte teenuste kvaliteeti ja viimastel aastatel tehtud edusamme selle parandamise vallas (vt põhjendused 85–89). |
| --- | --- |

(102)

Prantsuse ametiasutused vaidlustavad P&O kirjeldatud SeaFrance’i raskuste põhjused, nimelt et SeaFrance’i firmaväärtus, maine ja turuosa kaubaveo osas olevat oluliselt langenud, põhjustatuna eeskätt sagedastest katkestustest teenuses ja turu teadlikkusest, et SeaFrance on raskustes (vt põhjendus 42). Nad seavad neile vastu SeaFrance’i klientide märkused, milles tõstetakse esile ettevõtte teenuste kvaliteeti ja viimastel aastatel tehtud edusamme selle parandamise vallas (vt põhjendused 85–89).

| (103) | Vastuseks SeaFrance’i konkurentide väitele, et ettevõtte töötajate arv on liiga suur, meenutavad Prantsuse ametiasutused, et SeaFrance on töötajate arvu oluliselt vähendanud, kaotades ligi 725 töökohta, ning see drastiline meede peaks viima tööjõukulude ja käibe suhtarvu 2013. aastal 26 %ni. See suhtarv oleks veidi suurem kui ettevõtjatel Eurotunnel ja Irish Ferries. SeaFrance’i tegevus erineb siiski tunduvalt La Manche’i-aluse tunneli haldaja omast, kelle suhtarv oli 2010. aastal 22,5 %, ning SeaFrance’il olevat võimatu saavutada Prantsuse lipu all sama madalat suhtarvu nagu ettevõtjal Irish Ferries, kelle laevad sõidavad Küprose lipu all. Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et võttes arvesse SeaFrance’i suuri jõupingutusi töökohtade vähendamisel, on 26 % tööjõukulude ja käibe suhtarvuna piisav SeaFrance’i konkurentsivõime säilitamiseks. Nad täpsustavad, et SeaFrance’i makstavate palkade tase tuleneb Prantsusmaa sotsiaalõigusaktidest, mis on rohkem töötajaid kaitsvad kui riikides, kus on asutatud tema konkurendid – eriti kui vaadata Ühendkuningriiki ja konkreetsemalt sealset miinimumpalka. |
| --- | --- |

(103)

Vastuseks SeaFrance’i konkurentide väitele, et ettevõtte töötajate arv on liiga suur, meenutavad Prantsuse ametiasutused, et SeaFrance on töötajate arvu oluliselt vähendanud, kaotades ligi 725 töökohta, ning see drastiline meede peaks viima tööjõukulude ja käibe suhtarvu 2013. aastal 26 %ni. See suhtarv oleks veidi suurem kui ettevõtjatel Eurotunnel ja Irish Ferries. SeaFrance’i tegevus erineb siiski tunduvalt La Manche’i-aluse tunneli haldaja omast, kelle suhtarv oli 2010. aastal 22,5 %, ning SeaFrance’il olevat võimatu saavutada Prantsuse lipu all sama madalat suhtarvu nagu ettevõtjal Irish Ferries, kelle laevad sõidavad Küprose lipu all. Prantsuse ametiasutused on seisukohal, et võttes arvesse SeaFrance’i suuri jõupingutusi töökohtade vähendamisel, on 26 % tööjõukulude ja käibe suhtarvuna piisav SeaFrance’i konkurentsivõime säilitamiseks. Nad täpsustavad, et SeaFrance’i makstavate palkade tase tuleneb Prantsusmaa sotsiaalõigusaktidest, mis on rohkem töötajaid kaitsvad kui riikides, kus on asutatud tema konkurendid – eriti kui vaadata Ühendkuningriiki ja konkreetsemalt sealset miinimumpalka.

| (104) | SeaFrance’i laevastik, nii nagu see on määratletud ümberkorralduskavas, ei olevat ebasobiv. Vastupidi, laevad on ehitatud spetsiaalselt Calais’-Doveri marsruudi jaoks, välja arvatud Molière, mis tuli ümber ehitada, et kohandada see meretranspordiks Põhjamerel. Seoses P&O väitega, et SeaFrance’i juhtkond ei ole riigist ja sotsiaalsetest jõududest piisavalt sõltumatu, et juhtida ettevõtet efektiivselt, leiavad Prantsuse ametiasutused, et see ei põhine mitte mingisugustel tõenditel. |
| --- | --- |

(104)

SeaFrance’i laevastik, nii nagu see on määratletud ümberkorralduskavas, ei olevat ebasobiv. Vastupidi, laevad on ehitatud spetsiaalselt Calais’-Doveri marsruudi jaoks, välja arvatud Molière, mis tuli ümber ehitada, et kohandada see meretranspordiks Põhjamerel. Seoses P&O väitega, et SeaFrance’i juhtkond ei ole riigist ja sotsiaalsetest jõududest piisavalt sõltumatu, et juhtida ettevõtet efektiivselt, leiavad Prantsuse ametiasutused, et see ei põhine mitte mingisugustel tõenditel.

6.2   Märkused konkurentsi kohta Doveri-Calais’ turul

| (105) | Prantsuse ametiasutused vaidlustavad P&O, Eurotunneli ja CLdNi väited turu strukturaalse ülevõimsuse kohta. Nende sõnul on täheldatav ülevõimsus suuresti tingitud konjunktuurist (eelkõige majanduskriisist, mis tõi kaasa kaubavedude vähenemise ja naelsterlingi kursi tõusu). Kriisieelsete kasvuprognooside põhjal oleksid mõned ettevõtjad oma võimsust suurendanud, oodatud kasv jäi aga tulemata majanduslanguse tõttu. Prantsuse ametiasutused viitavad Dover Harbour Boardi 2005 (28). ja 2008 (29). aasta turuanalüüsidele, mis näitavad kaubamahtude kasvu pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(105)

Prantsuse ametiasutused vaidlustavad P&O, Eurotunneli ja CLdNi väited turu strukturaalse ülevõimsuse kohta. Nende sõnul on täheldatav ülevõimsus suuresti tingitud konjunktuurist (eelkõige majanduskriisist, mis tõi kaasa kaubavedude vähenemise ja naelsterlingi kursi tõusu). Kriisieelsete kasvuprognooside põhjal oleksid mõned ettevõtjad oma võimsust suurendanud, oodatud kasv jäi aga tulemata majanduslanguse tõttu. Prantsuse ametiasutused viitavad Dover Harbour Boardi 2005 (28). ja 2008 (29). aasta turuanalüüsidele, mis näitavad kaubamahtude kasvu pikas perspektiivis.

| (106) | Mõningate SeaFrance’i klientide väljendatud kartus, et P&O saab endale ohtlike veoste monopoli Calais’-Doveri marsruudil (vt põhjendused 83 ja 87), ei ole Prantsusmaa hinnangul põhjendatud. Kuivõrd ükski siseriiklik ega rahvusvaheline eeskiri ei keela ohtlike ainete vedu parvlaevadega, võiks SeaFrance edaspidi teostada selliseid vedusid väikese reisijate arvuga reisidega, näiteks teatud öiste reisidega. |
| --- | --- |

(106)

Mõningate SeaFrance’i klientide väljendatud kartus, et P&O saab endale ohtlike veoste monopoli Calais’-Doveri marsruudil (vt põhjendused 83 ja 87), ei ole Prantsusmaa hinnangul põhjendatud. Kuivõrd ükski siseriiklik ega rahvusvaheline eeskiri ei keela ohtlike ainete vedu parvlaevadega, võiks SeaFrance edaspidi teostada selliseid vedusid väikese reisijate arvuga reisidega, näiteks teatud öiste reisidega.

6.3   Märkused ümberkorraldusabi kokkusobivuse kohta

| (107) | Ümberkorralduskava raames teatavaks tehtud meetmete kokkusobivuse küsimuses andsid Prantsuse ametiasutused järgmised vastused komisjoni väljendatud kahtlustele, mis hõlmasid ümberkorralduskavast oodatud pikaajalise elujõulisuse taastamist, põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimist ja SeaFrance’i omapanust ümberkorralduskavasse. |
| --- | --- |

(107)

Ümberkorralduskava raames teatavaks tehtud meetmete kokkusobivuse küsimuses andsid Prantsuse ametiasutused järgmised vastused komisjoni väljendatud kahtlustele, mis hõlmasid ümberkorralduskavast oodatud pikaajalise elujõulisuse taastamist, põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimist ja SeaFrance’i omapanust ümberkorralduskavasse.

6.3.1   Pikaajalise elujõulisuse taastamine ja ümberkorralduskava

| (108) | Põhjenduseks, miks järgmisteks aastateks oodatakse varasemast suuremat täituvuskoefitsienti, toovad Prantsuse ametiasutused selle, et 2006. aastal võeti kasutusele uus infosüsteem, mis võimaldab laevade täituvust optimeerida ja ratsionaliseerida. Näiteks võimaldas süsteem nende sõnul kindlaks teha vähetulusad reisid ja eemaldada need SeaFrance’i sõidugraafikust. Lisaks rõhutavad Prantsuse ametiasutused, et komisjoni poolt arvesse võetud perioodil 2000–2007 tegi SeaFrance süstikreise, mis ei sõltunud nõudlusest. |
| --- | --- |

(108)

Põhjenduseks, miks järgmisteks aastateks oodatakse varasemast suuremat täituvuskoefitsienti, toovad Prantsuse ametiasutused selle, et 2006. aastal võeti kasutusele uus infosüsteem, mis võimaldab laevade täituvust optimeerida ja ratsionaliseerida. Näiteks võimaldas süsteem nende sõnul kindlaks teha vähetulusad reisid ja eemaldada need SeaFrance’i sõidugraafikust. Lisaks rõhutavad Prantsuse ametiasutused, et komisjoni poolt arvesse võetud perioodil 2000–2007 tegi SeaFrance süstikreise, mis ei sõltunud nõudlusest.

| (109) | Prantsuse ametiasutused põhjendavad ka SeaFrance’i konkurentide väiksemat täituvusmäära nende poolt valitud käitamisviisiga. Nii on P&O-l nende sõnul suur laevastik ja nad teevad süstikreise, mis vähendab täituvusmäära. DFDSil aga on spetsialiseeritud laevad, mis ei võimalda optimeerida lasti iga laeva tulusust arvestades. Samuti on DFDS reiside pikkuse tõttu sunnitud tegema pikaajalisi pendelreise. Ning viimaks vähendab DFDSi laevade suur mahutavus väikese nõudlusega reiside kaudu automaatselt keskmist täituvusmäära. |
| --- | --- |

(109)

Prantsuse ametiasutused põhjendavad ka SeaFrance’i konkurentide väiksemat täituvusmäära nende poolt valitud käitamisviisiga. Nii on P&O-l nende sõnul suur laevastik ja nad teevad süstikreise, mis vähendab täituvusmäära. DFDSil aga on spetsialiseeritud laevad, mis ei võimalda optimeerida lasti iga laeva tulusust arvestades. Samuti on DFDS reiside pikkuse tõttu sunnitud tegema pikaajalisi pendelreise. Ning viimaks vähendab DFDSi laevade suur mahutavus väikese nõudlusega reiside kaudu automaatselt keskmist täituvusmäära.

| (110) | Prantsuse ametiasutused vastasid ka komisjoni ja kolmandate isikute kahtlustele seoses riskide (kütusehind, naelsterlingi odavnemine) arvestamisega, mis on vajalik ümberkorralduskava usaldusväärsuse hindamiseks. Nad rõhutavad kõigepealt, et SeaFrance jätkab finantsriskide maandamist vahetuslepingutega niipea, kui pankrotimenetlus tema suhtes lõpule jõuab. Teiseks selgitavad nad, et äriühing rakendab kütuse lisatasu koefitsienti, mis katab ligikaudu 40 % lisakulust, mis on põhjustatud kütusehinna tõusust üle 285 euro tonni kohta, ning et pärast 2015. aastat lisatakse kütuse lisatasu koefitsiendile uus lisatasu, mis on tingitud kohustusest kasutada 0,1 % väävlisisaldusega kütust. |
| --- | --- |

(110)

Prantsuse ametiasutused vastasid ka komisjoni ja kolmandate isikute kahtlustele seoses riskide (kütusehind, naelsterlingi odavnemine) arvestamisega, mis on vajalik ümberkorralduskava usaldusväärsuse hindamiseks. Nad rõhutavad kõigepealt, et SeaFrance jätkab finantsriskide maandamist vahetuslepingutega niipea, kui pankrotimenetlus tema suhtes lõpule jõuab. Teiseks selgitavad nad, et äriühing rakendab kütuse lisatasu koefitsienti, mis katab ligikaudu 40 % lisakulust, mis on põhjustatud kütusehinna tõusust üle 285 euro tonni kohta, ning et pärast 2015. aastat lisatakse kütuse lisatasu koefitsiendile uus lisatasu, mis on tingitud kohustusest kasutada 0,1 % väävlisisaldusega kütust.

| (111) | Naelsterlingi odavnemise osas täpsustavad Prantsuse ametiasutused kõigepealt, et pärast pankrotimenetluse lõpulejõudmist hakatakse uuesti rakendama menetluse tõttu katkestatud põhimõtet, mille kohaselt osa naelsterlingites kuusaldost tagatakse tähtpäeva müügitehingutega, mille aluseks on eelarves fikseeritud vahetuskurss. [...] |
| --- | --- |

(111)

Naelsterlingi odavnemise osas täpsustavad Prantsuse ametiasutused kõigepealt, et pärast pankrotimenetluse lõpulejõudmist hakatakse uuesti rakendama menetluse tõttu katkestatud põhimõtet, mille kohaselt osa naelsterlingites kuusaldost tagatakse tähtpäeva müügitehingutega, mille aluseks on eelarves fikseeritud vahetuskurss. [...]

| (112) | Teiste menetluse algatamise otsuse põhjenduses 96 nimetatud meetmete osas täpsustavad Prantsuse ametiasutused, et nende mõju ei võetud äriplaanis arvesse sellepärast, et seda on raske välja arvutada. Need meetmed peaksid siiski aitama kulusid kokku hoida. |
| --- | --- |

(112)

Teiste menetluse algatamise otsuse põhjenduses 96 nimetatud meetmete osas täpsustavad Prantsuse ametiasutused, et nende mõju ei võetud äriplaanis arvesse sellepärast, et seda on raske välja arvutada. Need meetmed peaksid siiski aitama kulusid kokku hoida.

| (113) | Viimaks meenutavad Prantsuse ametiasutused, et tööjõukulude ja käibe suhtarv peaks jõudma [20–25] %st 2012. aastal [20–25] %ni 2019. aastal. See läheneks SeaFrance’i konkurentide suhtarvudele. |
| --- | --- |

(113)

Viimaks meenutavad Prantsuse ametiasutused, et tööjõukulude ja käibe suhtarv peaks jõudma [20–25] %st 2012. aastal [20–25] %ni 2019. aastal. See läheneks SeaFrance’i konkurentide suhtarvudele.

6.3.2   Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine

| (114) | Põhjendamatute konkurentsimoonutuste ärahoidmise suhtes kinnitavad Prantsuse ametiasutused, et kaks laeva, Renoir ja Cézanne, müüdi tõepoolest 7. juulil 2011 hinnaga [0–10] miljonit USA dollarit ([0–10] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(114)

Põhjendamatute konkurentsimoonutuste ärahoidmise suhtes kinnitavad Prantsuse ametiasutused, et kaks laeva, Renoir ja Cézanne, müüdi tõepoolest 7. juulil 2011 hinnaga [0–10] miljonit USA dollarit ([0–10] miljonit eurot).

6.3.3   SeaFrance’i omapanus ümberkorralduskavasse

| (115) | Prantsuse ametiasutuste sõnul moodustab ühe osa SeaFrance’i omapanusest ümberkorralduskavasse laevade Renoir ja Cézanne müügist saadud tulu ning oodatav tulu laeva Nord-Pas-de-Calais’ müügist. |
| --- | --- |

(115)

Prantsuse ametiasutuste sõnul moodustab ühe osa SeaFrance’i omapanusest ümberkorralduskavasse laevade Renoir ja Cézanne müügist saadud tulu ning oodatav tulu laeva Nord-Pas-de-Calais’ müügist.

| (116) | Peale selle leiavad Prantsuse ametiasutused, et põhjendustes 28–33 kirjeldatud kaks laenu ei ole riigiabi ning et 99,8 miljoni euro suurust laenu tuleks käsitada omapanusena. Prantsuse ametiasutused leiavad, et abi olemasolu hindamisel peab komisjon toetuma üksnes teatisele viitemäärade kohta. Nad juhivad tähelepanu sellele, et komisjon toetus sellele teatisele oma menetluse algatamise otsuses laenu kohta, mille avalik-õiguslik asutus Osinek andis ČSAle (Czech Airlines), (30) ning otsuses laenude kohta, mille Ungari Arengupank andis Ungari väetisetootjale Péti Nitrogénmüvek (31). Nad leiavad, et põhjendustes 28–33 kirjeldatud põhjustel ei ole need kaks laenu riigiabi. |
| --- | --- |

(116)

Peale selle leiavad Prantsuse ametiasutused, et põhjendustes 28–33 kirjeldatud kaks laenu ei ole riigiabi ning et 99,8 miljoni euro suurust laenu tuleks käsitada omapanusena. Prantsuse ametiasutused leiavad, et abi olemasolu hindamisel peab komisjon toetuma üksnes teatisele viitemäärade kohta. Nad juhivad tähelepanu sellele, et komisjon toetus sellele teatisele oma menetluse algatamise otsuses laenu kohta, mille avalik-õiguslik asutus Osinek andis ČSAle (Czech Airlines), (30) ning otsuses laenude kohta, mille Ungari Arengupank andis Ungari väetisetootjale Péti Nitrogénmüvek (31). Nad leiavad, et põhjendustes 28–33 kirjeldatud põhjustel ei ole need kaks laenu riigiabi.

VII.   ABIMEETMETE HINDAMINE

7.1.   Abi olemasolu

| (117) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(117)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (118) | Et meede kvalifitseeruks riigiabiks, peavad seega olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: 1) meede soodustab kedagi, 2) soodustus antakse riigi ressurssidest, 3) soodustus on valikuline ja 4) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (32). |
| --- | --- |

(118)

Et meede kvalifitseeruks riigiabiks, peavad seega olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: 1) meede soodustab kedagi, 2) soodustus antakse riigi ressurssidest, 3) soodustus on valikuline ja 4) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (32).

| (119) | Käesolev otsus hõlmab kolme abimeedet: rekapitaliseerimine ja põhjendustes 28–33 kirjeldatud kaks laenu. |
| --- | --- |

(119)

Käesolev otsus hõlmab kolme abimeedet: rekapitaliseerimine ja põhjendustes 28–33 kirjeldatud kaks laenu.

7.1.1.   SeaFrance’i rekapitaliseerimine

| (120) | Prantsuse ametiasutused käsitlevad SeaFrance’i kapitali suurendamist oma teatises ka ise riigiabina. Teatises möönavad Prantsuse ametiasutused, et rekapitaliseerimismeede on seostatav riigiga ja soodustab valikuliselt üksnes äriühingut SeaFrance. |
| --- | --- |

(120)

Prantsuse ametiasutused käsitlevad SeaFrance’i kapitali suurendamist oma teatises ka ise riigiabina. Teatises möönavad Prantsuse ametiasutused, et rekapitaliseerimismeede on seostatav riigiga ja soodustab valikuliselt üksnes äriühingut SeaFrance.

| (121) | Seoses soodustuse olemasoluga leiab komisjon, et põhjustel, mida selgitatakse jaotises 7.2.1, on SeaFrance raskustes olev äriühing. Arvestades SeaFrance’i väga rasket olukorda ja tema suhtes algatatud pankrotimenetlust, ei tuleks äriühing toime oma ümberkorralduskava elluviimisega ega oma sularahavajaduste rahuldamisega. Sellises olukorras ei oleks eraettevõtja kapitali investeerinud. Peale selle ei püüdnudki Prantsuse ametiasutused tõendada, et oodatav tulusus vastab sellele, mida oleks nõudnud erainvestor. Meede on seega valikuline soodustus, sest sellest saab kasu ainult SeaFrance. See on antud riigi vahenditest, sest SNCF on avalik-õiguslik ettevõte. Seega on meede seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(121)

Seoses soodustuse olemasoluga leiab komisjon, et põhjustel, mida selgitatakse jaotises 7.2.1, on SeaFrance raskustes olev äriühing. Arvestades SeaFrance’i väga rasket olukorda ja tema suhtes algatatud pankrotimenetlust, ei tuleks äriühing toime oma ümberkorralduskava elluviimisega ega oma sularahavajaduste rahuldamisega. Sellises olukorras ei oleks eraettevõtja kapitali investeerinud. Peale selle ei püüdnudki Prantsuse ametiasutused tõendada, et oodatav tulusus vastab sellele, mida oleks nõudnud erainvestor. Meede on seega valikuline soodustus, sest sellest saab kasu ainult SeaFrance. See on antud riigi vahenditest, sest SNCF on avalik-õiguslik ettevõte. Seega on meede seostatav riigiga.

| (122) | Konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise küsimuses tuleb meenutada, et kohtupraktika on järjekindlalt näidanud, et kui ettevõtja tegutseb sektoris, kus toimub reaalne konkurents erinevate liikmesriikide tootjate vahel, võib igasugune riigiasutuste abi sellele ettevõtjale kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja ohustada konkurentsi, kuivõrd tema hoidmine turul ei lase konkureerivatel ettevõtjatel oma turuosa suurendada (33). |
| --- | --- |

(122)

Konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamise küsimuses tuleb meenutada, et kohtupraktika on järjekindlalt näidanud, et kui ettevõtja tegutseb sektoris, kus toimub reaalne konkurents erinevate liikmesriikide tootjate vahel, võib igasugune riigiasutuste abi sellele ettevõtjale kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja ohustada konkurentsi, kuivõrd tema hoidmine turul ei lase konkureerivatel ettevõtjatel oma turuosa suurendada (33).

| (123) | Asjaolu, et mingi majandussektor on liidu tasandil liberaliseeritud, on sealjuures tõendiks, et abil võib olla konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele tegelik või võimalik mõju (34). |
| --- | --- |

(123)

Asjaolu, et mingi majandussektor on liidu tasandil liberaliseeritud, on sealjuures tõendiks, et abil võib olla konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele tegelik või võimalik mõju (34).

| (124) | Sellel taustal tuleb meenutada, et nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrusega (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (35) liberaliseeriti täielikult liikmesriikidevaheline merevedu alates 1. jaanuarist 1993. |
| --- | --- |

(124)

Sellel taustal tuleb meenutada, et nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrusega (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (35) liberaliseeriti täielikult liikmesriikidevaheline merevedu alates 1. jaanuarist 1993.

| (125) | Nagu eelnevalt tõdetud, on kõnealusel juhul olemas transpordiliigi sisene konkurents teiste mereveoettevõtjatega liberaliseeritud sektoris, samuti transpordiliikide vaheline konkurents eelkõige raudteeveoga (36). |
| --- | --- |

(125)

Nagu eelnevalt tõdetud, on kõnealusel juhul olemas transpordiliigi sisene konkurents teiste mereveoettevõtjatega liberaliseeritud sektoris, samuti transpordiliikide vaheline konkurents eelkõige raudteeveoga (36).

| (126) | Komisjon järeldab sellest, et rekapitaliseerimine võib tugevdada äriühingu positsiooni võrreldes konkurentidega ELi liikmesriikide vahelises kaubanduses. Meede kahjustab seega liikmesriikidevahelist kaubandust ja võib moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon järeldab sellest, et rekapitaliseerimine võib tugevdada äriühingu positsiooni võrreldes konkurentidega ELi liikmesriikide vahelises kaubanduses. Meede kahjustab seega liikmesriikidevahelist kaubandust ja võib moonutada konkurentsi.

| (127) | Eelkirjeldatust lähtudes leiab komisjon, et kõnealune meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(127)

Eelkirjeldatust lähtudes leiab komisjon, et kõnealune meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.2.   Põhjendustes 28–33 kirjeldatud laenud

| (128) | Prantsusmaa on seisukohal, et põhjendustes 28–33 kirjeldatud kaks laenu on antud turutingimustel ja vastavad seega turumajandusliku erainvestori põhimõttele (vt põhjendus 116). |
| --- | --- |

(128)

Prantsusmaa on seisukohal, et põhjendustes 28–33 kirjeldatud kaks laenu on antud turutingimustel ja vastavad seega turumajandusliku erainvestori põhimõttele (vt põhjendus 116).

| (129) | Komisjon ei jaga seda seisukohta. Kõnealusel juhul on SNCF juba andnud SeaFrance’ile abi, täpsemalt päästmisabi, ja kavatseb anda seda veel kord rekapitaliseerimise näol. Laenud antakse samal eesmärgil nagu muu abi, see tähendab SeaFrance’i päästmiseks ja ümberkorraldamiseks. Need antakse ajal, kui SeaFrance on raskustes, ning samal ajal kui ümberkorraldusabi. See on selge 99,7 miljoni euro suuruse laenu puhul, mille eesmärgiks on – täpselt nagu rekapitaliseerimiselgi – aidata rahuldada SeaFrance’i jooksvaid kapitalivajadusi. Kuid sama kehtib ka [40–70] miljoni euro suuruse laenu kohta, mis antakse laeva Molière liisingulepingu refinantseerimiseks ja laeva ennetähtaegseks väljaostmiseks. Tootmisvahendite (vaatlusalusel juhul laeva) rahastamine on tihedalt seotud SeaFrance’i igapäevase tegevusega. Liisingulepingu refinantseerimise ja ennetähtaegse väljaostmisega soovib SeaFrance vähendada oma tegevuskulusid, mis on seotud äriühingu ümberkorraldamisega. Seega täidab ka [40–70] miljoni euro suurune laen SeaFrance’i ümberkorraldamise eesmärki. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon ei jaga seda seisukohta. Kõnealusel juhul on SNCF juba andnud SeaFrance’ile abi, täpsemalt päästmisabi, ja kavatseb anda seda veel kord rekapitaliseerimise näol. Laenud antakse samal eesmärgil nagu muu abi, see tähendab SeaFrance’i päästmiseks ja ümberkorraldamiseks. Need antakse ajal, kui SeaFrance on raskustes, ning samal ajal kui ümberkorraldusabi. See on selge 99,7 miljoni euro suuruse laenu puhul, mille eesmärgiks on – täpselt nagu rekapitaliseerimiselgi – aidata rahuldada SeaFrance’i jooksvaid kapitalivajadusi. Kuid sama kehtib ka [40–70] miljoni euro suuruse laenu kohta, mis antakse laeva Molière liisingulepingu refinantseerimiseks ja laeva ennetähtaegseks väljaostmiseks. Tootmisvahendite (vaatlusalusel juhul laeva) rahastamine on tihedalt seotud SeaFrance’i igapäevase tegevusega. Liisingulepingu refinantseerimise ja ennetähtaegse väljaostmisega soovib SeaFrance vähendada oma tegevuskulusid, mis on seotud äriühingu ümberkorraldamisega. Seega täidab ka [40–70] miljoni euro suurune laen SeaFrance’i ümberkorraldamise eesmärki.

| (130) | Üldkohtu kohtuasjas BP Chemicalsi tehtud otsuses on selgitatud, et sellises olukorras tuleb analüüsida laene riigiabi seisukohast koos teiste meetmetega, mitte eraldivõetuna (37). |
| --- | --- |

(130)

Üldkohtu kohtuasjas BP Chemicalsi tehtud otsuses on selgitatud, et sellises olukorras tuleb analüüsida laene riigiabi seisukohast koos teiste meetmetega, mitte eraldivõetuna (37).

| (131) | See, et avalik-õiguslik ettevõtja on varem teinud oma tütarettevõttesse abi nime all kapitaliinvesteeringuid, ei välista küll Üldkohtu otsuse kohaselt automaatselt seda, et hilisemad meetmed võivad kvalifitseeruda turumajandusliku erainvestori kriteeriumile vastavaks tehinguks. Siiski leidis Üldkohus juhtumi puhul, kus üks ja sama investor tegi kahe aasta jooksul kolm kapitaliinvesteeringut, millest kaks esimest ei teeninud mingit tulu, et komisjon oleks pidanud kontrollima, kas kolmandat investeeringut saab kahest esimesest põhjendatult lahutada ja käsitleda erainvestori kriteeriumi seisukohast iseseisva investeeringuna. |
| --- | --- |

(131)

See, et avalik-õiguslik ettevõtja on varem teinud oma tütarettevõttesse abi nime all kapitaliinvesteeringuid, ei välista küll Üldkohtu otsuse kohaselt automaatselt seda, et hilisemad meetmed võivad kvalifitseeruda turumajandusliku erainvestori kriteeriumile vastavaks tehinguks. Siiski leidis Üldkohus juhtumi puhul, kus üks ja sama investor tegi kahe aasta jooksul kolm kapitaliinvesteeringut, millest kaks esimest ei teeninud mingit tulu, et komisjon oleks pidanud kontrollima, kas kolmandat investeeringut saab kahest esimesest põhjendatult lahutada ja käsitleda erainvestori kriteeriumi seisukohast iseseisva investeeringuna.

| (132) | Üldkohus leiab, et asjaolud, mis võimaldavad hinnata, kas hilisemat meedet sai põhjendatult lahutada kahest esimesest ja käsitleda erainvestori kriteeriumi seisukohast iseseisva investeeringuga, on muu hulgas investeeringute ajaline järgnevus, nende eesmärk ning tütarettevõtja seisund sellel ajal, kui võeti vastu asjaomaste investeeringute tegemise otsus. |
| --- | --- |

(132)

Üldkohus leiab, et asjaolud, mis võimaldavad hinnata, kas hilisemat meedet sai põhjendatult lahutada kahest esimesest ja käsitleda erainvestori kriteeriumi seisukohast iseseisva investeeringuga, on muu hulgas investeeringute ajaline järgnevus, nende eesmärk ning tütarettevõtja seisund sellel ajal, kui võeti vastu asjaomaste investeeringute tegemise otsus.

| (133) | Prantsusmaa ei vaidlusta, et rekapitaliseerimine on abi, sest sellel ei ole mingeid väljavaateid teenida sellist tulu, nagu oleks nõudnud erainvestor. See ilmneb ka tabelist põhjenduses 35, mis näitab rahastamisvajadust ajavahemikus 2011–2017. Äriühing ei saaks sel perioodil dividende maksta. Arvestades põhjendustes 28–33 kirjeldatud laenude intresside ja põhiosa tagamismaksmiseks vajalikke suuri kulusid ja ümberkorralduskavas ette nähtud väikest kasumimarginaali, jätkub see olukord väga suure tõenäosusega ka pärast 2017. aastat kuni laenude täieliku tagasimaksmiseni 2023. aastal. Erainvestor, kes tegutseb traditsioonilises tööstusharus nagu meretransport, ei nõustuks sellega, et 166,3 miljoni euro suurune investeering ei teeni 12 aasta jooksul mingit tulu. Kuivõrd kahel laenul on sama eesmärk nagu rekapitaliseerimisel, st ümberkorraldamise rahastamine, ning kuna ettevõtja majanduslik olukord on sama (ta on raskustes) ja laenud antakse rekapitaliseerimisega samaaegselt, ei saa neid laene põhjendatult lahutada päästmisabist ja rekapitaliseerimisest. |
| --- | --- |

(133)

Prantsusmaa ei vaidlusta, et rekapitaliseerimine on abi, sest sellel ei ole mingeid väljavaateid teenida sellist tulu, nagu oleks nõudnud erainvestor. See ilmneb ka tabelist põhjenduses 35, mis näitab rahastamisvajadust ajavahemikus 2011–2017. Äriühing ei saaks sel perioodil dividende maksta. Arvestades põhjendustes 28–33 kirjeldatud laenude intresside ja põhiosa tagamismaksmiseks vajalikke suuri kulusid ja ümberkorralduskavas ette nähtud väikest kasumimarginaali, jätkub see olukord väga suure tõenäosusega ka pärast 2017. aastat kuni laenude täieliku tagasimaksmiseni 2023. aastal. Erainvestor, kes tegutseb traditsioonilises tööstusharus nagu meretransport, ei nõustuks sellega, et 166,3 miljoni euro suurune investeering ei teeni 12 aasta jooksul mingit tulu. Kuivõrd kahel laenul on sama eesmärk nagu rekapitaliseerimisel, st ümberkorraldamise rahastamine, ning kuna ettevõtja majanduslik olukord on sama (ta on raskustes) ja laenud antakse rekapitaliseerimisega samaaegselt, ei saa neid laene põhjendatult lahutada päästmisabist ja rekapitaliseerimisest.

| (134) | Päästmisabi, rekapitaliseerimine ja kaks laenu koos võetuna on väiksema tasuvusega, kui nõuaks turumajanduslik erainvestor. Nagu selgitatud, ei saa SNCF rekapitaliseerimiselt mingit tulu enne 2023. aastat. Isegi kui kahe laenu tasuvus eraldivõetuna vastaks turutingimustele – quod non –, ei oleks see piisav, et meetmed koos võetuna vastaksid turumajandusliku erainvestori põhimõttele. Järgnev arutluskäik on seega esitatud vaid lisateabe eesmärgil. |
| --- | --- |

(134)

Päästmisabi, rekapitaliseerimine ja kaks laenu koos võetuna on väiksema tasuvusega, kui nõuaks turumajanduslik erainvestor. Nagu selgitatud, ei saa SNCF rekapitaliseerimiselt mingit tulu enne 2023. aastat. Isegi kui kahe laenu tasuvus eraldivõetuna vastaks turutingimustele – quod non –, ei oleks see piisav, et meetmed koos võetuna vastaksid turumajandusliku erainvestori põhimõttele. Järgnev arutluskäik on seega esitatud vaid lisateabe eesmärgil.

| (135) | Prantsuse ametiasutused toetuvad teatisele viitemäärade kohta, põhjendamaks, et kaks laenu ei kujuta endast abi. Nad leiavad, et äriühingu olukorda (CCC) ja tagatiste kategooriat (tavaline) arvestades peab intressimäär olema 8,55 %, see tähendab 12 kuu EURIBOR pluss 650 baaspunkti. Prantsuse ametiasutuste hinnangul tähendab see viitemäärade teatise konservatiivset rakendamist. |
| --- | --- |

(135)

Prantsuse ametiasutused toetuvad teatisele viitemäärade kohta, põhjendamaks, et kaks laenu ei kujuta endast abi. Nad leiavad, et äriühingu olukorda (CCC) ja tagatiste kategooriat (tavaline) arvestades peab intressimäär olema 8,55 %, see tähendab 12 kuu EURIBOR pluss 650 baaspunkti. Prantsuse ametiasutuste hinnangul tähendab see viitemäärade teatise konservatiivset rakendamist.

| (136) | Isegi kui kahte laenu tuleks hinnata eraldivõetuna – quod non –, ei ole Prantsuse ametiasutused tõendanud, et need on antud turumääraga. |
| --- | --- |

(136)

Isegi kui kahte laenu tuleks hinnata eraldivõetuna – quod non –, ei ole Prantsuse ametiasutused tõendanud, et need on antud turumääraga.

| (137) | Komisjon juhib selles küsimuses kõigepealt tähelepanu asjaolule, et, nagu täpsustatakse viitemäärade teatise esimeses lõigus, „[v]iite- ja diskontomäärasid kohaldatakse turumäära indikaatorina eelkõige mitme osamaksena välja makstava abi toetusekvivalendi mõõtmiseks ning intressitoetuse skeemidest tuleneva abi osakaalu arvutamiseks. Samuti kasutatakse kõnealuseid määrasid kontrollimaks vastavust nii vähese tähtsuse abi eeskirjale kui ka grupierandi määrustele” (38). Teatis viitemäärade kohta ei piira seega komisjoni turumajandusliku erainvestori põhimõtte rakendamisel, eriti juhtudel, kus on olemas tegelikud turuandmed, mis erinevad selgelt kõnealuses teatises kirjeldatud metodoloogiast tulenevatest arvudest. |
| --- | --- |

(137)

Komisjon juhib selles küsimuses kõigepealt tähelepanu asjaolule, et, nagu täpsustatakse viitemäärade teatise esimeses lõigus, „[v]iite- ja diskontomäärasid kohaldatakse turumäära indikaatorina eelkõige mitme osamaksena välja makstava abi toetusekvivalendi mõõtmiseks ning intressitoetuse skeemidest tuleneva abi osakaalu arvutamiseks. Samuti kasutatakse kõnealuseid määrasid kontrollimaks vastavust nii vähese tähtsuse abi eeskirjale kui ka grupierandi määrustele” (38). Teatis viitemäärade kohta ei piira seega komisjoni turumajandusliku erainvestori põhimõtte rakendamisel, eriti juhtudel, kus on olemas tegelikud turuandmed, mis erinevad selgelt kõnealuses teatises kirjeldatud metodoloogiast tulenevatest arvudest.

| (138) | Kuivõrd abiandja ja laenaja on vaatlusalusel juhul sama, peab komisjon toetuma SNCFi-välistele ettevõtjatele, et hinnata kavandatud intressi vastavust turumäärale. Komisjon palus Prantsuse ametiasutustel korduvalt esitada näide sõltumatu finantsasutuse pakkumisest. Seda ei tehtud. |
| --- | --- |

(138)

Kuivõrd abiandja ja laenaja on vaatlusalusel juhul sama, peab komisjon toetuma SNCFi-välistele ettevõtjatele, et hinnata kavandatud intressi vastavust turumäärale. Komisjon palus Prantsuse ametiasutustel korduvalt esitada näide sõltumatu finantsasutuse pakkumisest. Seda ei tehtud.

| (139) | Komisjon tegi ka turu-uuringu. Komisjoni hinnangul oleks turutingimustele vastav laenuintress tavalise tagatise korral ligikaudu 14 % (viieaastaste vahetustehingute intressimäär 2,825 % (39) + madalama kui B- kategooria (st CCC kategooria) krediidiriski vahetustehingute keskmine (40) 11,18 % + preemia 0,2 %). See vastab 2011. aasta aprilli, mai ja juuni näitajatele. Peale selle ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjoni korduvatest taotlustest (41) hoolimata kordagi erapanga pakutud reitingut või intressimäära. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon tegi ka turu-uuringu. Komisjoni hinnangul oleks turutingimustele vastav laenuintress tavalise tagatise korral ligikaudu 14 % (viieaastaste vahetustehingute intressimäär 2,825 % (39) + madalama kui B- kategooria (st CCC kategooria) krediidiriski vahetustehingute keskmine (40) 11,18 % + preemia 0,2 %). See vastab 2011. aasta aprilli, mai ja juuni näitajatele. Peale selle ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjoni korduvatest taotlustest (41) hoolimata kordagi erapanga pakutud reitingut või intressimäära.

| (140) | Samuti palus komisjon korduvalt, (42) et Prantsuse ametiasutused kaaluksid välist rahastamist või esitaksid mõne kommertspanga reitingu või intressipakkumise. Neile ettepanekutele ei järgnenud mingeid ametlikke samme. |
| --- | --- |

(140)

Samuti palus komisjon korduvalt, (42) et Prantsuse ametiasutused kaaluksid välist rahastamist või esitaksid mõne kommertspanga reitingu või intressipakkumise. Neile ettepanekutele ei järgnenud mingeid ametlikke samme.

| (141) | Viimaks ei saa arvestada põhjenduses 116 esitatud Prantsuse ametiasutuste argumente, mille kohaselt komisjon rakendas teatist viitemäärade kohta kahes hiljutises menetluses. Nende kahe menetluse puhul, millest üks veel kestab, olid probleemid teistsugused. Péti Nitrogénmüveki puhul kujutasid kõik uurimise all olnud meetmed endast riigiabi. Osineki osas aga ei ole komisjon veel lõplikku otsust langetanud ning laenu andmise ajal ei olnud ühestki abimeetmest teatatud. |
| --- | --- |

(141)

Viimaks ei saa arvestada põhjenduses 116 esitatud Prantsuse ametiasutuste argumente, mille kohaselt komisjon rakendas teatist viitemäärade kohta kahes hiljutises menetluses. Nende kahe menetluse puhul, millest üks veel kestab, olid probleemid teistsugused. Péti Nitrogénmüveki puhul kujutasid kõik uurimise all olnud meetmed endast riigiabi. Osineki osas aga ei ole komisjon veel lõplikku otsust langetanud ning laenu andmise ajal ei olnud ühestki abimeetmest teatatud.

| (142) | Kokkuvõttes järeldab komisjon, et omapanuse rahastamiseks ja laeva Molière ostuoptsiooni ennetähtaegseks kasutamiseks ettenähtud laenud on samuti SeaFrance’i soodustavad. Põhjendustes 121–126 esitatud põhjustel on täidetud ka kolm ülejäänud abi olemasolu tingimust (riigi vahenditest antud valikuline soodustus, mõju konkurentsile ja liikmesriikide vahelise kaubanduse kahjustamine). Laenud on seega riigiabi. |
| --- | --- |

(142)

Kokkuvõttes järeldab komisjon, et omapanuse rahastamiseks ja laeva Molière ostuoptsiooni ennetähtaegseks kasutamiseks ettenähtud laenud on samuti SeaFrance’i soodustavad. Põhjendustes 121–126 esitatud põhjustel on täidetud ka kolm ülejäänud abi olemasolu tingimust (riigi vahenditest antud valikuline soodustus, mõju konkurentsile ja liikmesriikide vahelise kaubanduse kahjustamine). Laenud on seega riigiabi.

7.1.3.   Päästmisabi

| (143) | Komisjoni 18. augusti 2010. aasta otsuse põhjendustes 30–47 esitatud põhjustel on laen, mille SNCF andis SeaFrance’ile päästmisabina, riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(143)

Komisjoni 18. augusti 2010. aasta otsuse põhjendustes 30–47 esitatud põhjustel on laen, mille SNCF andis SeaFrance’ile päästmisabina, riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.2.   Kolme abimeetme kokkusobivus siseturuga

| (144) | Arvestades seda, et kolme abimeetme eesmärk on kõnealune ümberkorraldamine, ning võttes arvesse Prantsuse ametiasutuste väiteid neist teatamisel, leiab komisjon, et kolme abimeetme kokkusobivust siseturuga tuleb analüüsida ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ning suuniste alusel. |
| --- | --- |

(144)

Arvestades seda, et kolme abimeetme eesmärk on kõnealune ümberkorraldamine, ning võttes arvesse Prantsuse ametiasutuste väiteid neist teatamisel, leiab komisjon, et kolme abimeetme kokkusobivust siseturuga tuleb analüüsida ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ning suuniste alusel.

7.2.1.   Abikõlblikkus: raskustes olev äriühing

| (145) | Ümberkorraldusabi saamiseks peab äriühing olema käsitletav raskustes oleva äriühinguna suuniste jaotise 2.1 tähenduses. |
| --- | --- |

(145)

Ümberkorraldusabi saamiseks peab äriühing olema käsitletav raskustes oleva äriühinguna suuniste jaotise 2.1 tähenduses.

| (146) | Selles küsimuses leiab komisjon, et SeaFrance on raskustes olev äriühing suuniste punkti 10 alapunkti a tähenduses, kuivõrd ta on kaotanud üle poole oma aktsiakapitalist, mis on vähenenud 81,7 miljonist eurost 2007. aastal 57,7 miljoni euroni 2008. aastal ja -0,69 miljoni euroni 2009. aastal (st üle 100 % ehk 82,4 miljoni euro võrra ajavahemikus 2007–2009), ning üle veerandi oma kapitalist on ta kaotanud viimase kaheteistkümne kuu jooksul, mil see vähenes 57,7 miljonist eurost 2008. aastal -0,69 miljoni euroni 2009. aastal. |
| --- | --- |

(146)

Selles küsimuses leiab komisjon, et SeaFrance on raskustes olev äriühing suuniste punkti 10 alapunkti a tähenduses, kuivõrd ta on kaotanud üle poole oma aktsiakapitalist, mis on vähenenud 81,7 miljonist eurost 2007. aastal 57,7 miljoni euroni 2008. aastal ja -0,69 miljoni euroni 2009. aastal (st üle 100 % ehk 82,4 miljoni euro võrra ajavahemikus 2007–2009), ning üle veerandi oma kapitalist on ta kaotanud viimase kaheteistkümne kuu jooksul, mil see vähenes 57,7 miljonist eurost 2008. aastal -0,69 miljoni euroni 2009. aastal.

| (147) | Samuti võib SeaFrance’i pidada raskustes olevaks äriühinguks suuniste punkti 10 alapunkti c tähenduses, kuivõrd ta vastab kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. Nagu on viidatud põhjenduses 10, algatas Tribunal de Commerce de Paris 30. juunil 2010 SeaFrance’i suhtes pankrotimenetluse. |
| --- | --- |

(147)

Samuti võib SeaFrance’i pidada raskustes olevaks äriühinguks suuniste punkti 10 alapunkti c tähenduses, kuivõrd ta vastab kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. Nagu on viidatud põhjenduses 10, algatas Tribunal de Commerce de Paris 30. juunil 2010 SeaFrance’i suhtes pankrotimenetluse.

| (148) | Peale selle on täidetud ka suuniste punkti 13 tingimused, sest ehkki SeaFrance kuulub SNCFi kontserni, on raskused äriühingusisesed ega tulene meelevaldsest kulude paigutamisest kontserni sees. |
| --- | --- |

(148)

Peale selle on täidetud ka suuniste punkti 13 tingimused, sest ehkki SeaFrance kuulub SNCFi kontserni, on raskused äriühingusisesed ega tulene meelevaldsest kulude paigutamisest kontserni sees.

7.2.2.   Omapanus

| (149) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et SeaFrance’i omapanus ümberkorraldusse on suuniste seisukohast ebaselge ja ebapiisav. |
| --- | --- |

(149)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et SeaFrance’i omapanus ümberkorraldusse on suuniste seisukohast ebaselge ja ebapiisav.

| (150) | Muudetud ümberkorralduskavas nimetavad Prantsuse ametiasutused SeaFrance’i omapanuse suurusena [80–130] miljonit eurot, mis moodustub järgmistest meetmetest:






  — | 99,7 miljoni euro suurune laen intressiga 8,55 %, mis on ette nähtud SeaFrance’i ümberkorraldamise rahastamiseks; |
| --- | --- | --- |

(150)

Muudetud ümberkorralduskavas nimetavad Prantsuse ametiasutused SeaFrance’i omapanuse suurusena [80–130] miljonit eurot, mis moodustub järgmistest meetmetest:

—

99,7 miljoni euro suurune laen intressiga 8,55 %, mis on ette nähtud SeaFrance’i ümberkorraldamise rahastamiseks;

| — | kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kavandatav müük (kaks sõltumatut eksperti on hinnanud laeva kaubanduslikuks väärtuseks [0–10] miljonit eurot); ja |
| --- | --- |

—

kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kavandatav müük (kaks sõltumatut eksperti on hinnanud laeva kaubanduslikuks väärtuseks [0–10] miljonit eurot); ja

| — | laevade Renoir ja Cézanne müük 2011. aasta juulis [0–10] miljoni USA dollari ehk ligikaudu [0–10] miljoni euro eest. |
| --- | --- |

—

laevade Renoir ja Cézanne müük 2011. aasta juulis [0–10] miljoni USA dollari ehk ligikaudu [0–10] miljoni euro eest.

| (151) | Suuniste punktis 43 on sätestatud, et „[t]oetuse suurus ja intensiivsus peavad rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid. Hindamisel võetakse arvesse igasugust varasemat päästmisabi. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist makset ümberkorralduskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaoluliste vara müügi või turutingimustes toimuva välisfinantseerimise kaudu. Makse on märk, et turg usub elujõulisuse taastamist. Makse peab olema tegelik ja ajakohane, välistades tulevase oodatava kasumi (nt rahavood) ning olema nii suur kui võimalik” (43). |
| --- | --- |

(151)

Suuniste punktis 43 on sätestatud, et „[t]oetuse suurus ja intensiivsus peavad rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas äriühingu, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid. Hindamisel võetakse arvesse igasugust varasemat päästmisabi. Abisaajatelt oodatakse omavahenditest tehtavat olulist makset ümberkorralduskava heaks, sealhulgas äriühingu säilimiseks ebaoluliste vara müügi või turutingimustes toimuva välisfinantseerimise kaudu. Makse on märk, et turg usub elujõulisuse taastamist. Makse peab olema tegelik ja ajakohane, välistades tulevase oodatava kasumi (nt rahavood) ning olema nii suur kui võimalik” (43).

| (152) | Ka suuniste punktis 7 on täpsustatud, et „on asjakohane kinnitada taas suurema selgusega põhimõtet, et [toetusesaaja oluline panus ümberkorraldustesse] peab olema reaalne ega tohi hõlmata abi. Toetusesaaja panusel on kahene eesmärk: ühelt poolt näitab see, et turg (omanikud, kreeditorid) usub, et mõistliku aja jooksul on võimalik elujõulisust taastada. Teisalt tagatakse sellega, et ümberkorraldusabi piirdub miinimumiga, mis on vajalik elujõulisuse taastamiseks, vältides samas konkurentsi moonutamist. [...]” (44). |
| --- | --- |

(152)

Ka suuniste punktis 7 on täpsustatud, et „on asjakohane kinnitada taas suurema selgusega põhimõtet, et [toetusesaaja oluline panus ümberkorraldustesse] peab olema reaalne ega tohi hõlmata abi. Toetusesaaja panusel on kahene eesmärk: ühelt poolt näitab see, et turg (omanikud, kreeditorid) usub, et mõistliku aja jooksul on võimalik elujõulisust taastada. Teisalt tagatakse sellega, et ümberkorraldusabi piirdub miinimumiga, mis on vajalik elujõulisuse taastamiseks, vältides samas konkurentsi moonutamist. [...]” (44).

| (153) | Ka liidu kohtupraktika on rõhutanud, et omapanus peab näitama, et turud usuvad elujõulisuse taastatavusse (45). |
| --- | --- |

(153)

Ka liidu kohtupraktika on rõhutanud, et omapanus peab näitama, et turud usuvad elujõulisuse taastatavusse (45).

| (154) | Prantsuse ametiasutused teatasid komisjonile, et kaks laeva, Renoir ja Cézanne, müüdi 7. juulil 2011. aastal 3,1 miljoni euro eest. |
| --- | --- |

(154)

Prantsuse ametiasutused teatasid komisjonile, et kaks laeva, Renoir ja Cézanne, müüdi 7. juulil 2011. aastal 3,1 miljoni euro eest.

| (155) | Kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kavandatav müük peaks suurendama laevade müügist tulenevat SeaFrance’i omapanust [10–20] miljoni euroni. Algsest ümberkorralduskavast teatamise ajal lubasid Prantsuse ametiasutused, et SeaFrance loobub laevadest Renoir ja Cézanne. Need kaks laeva müüdi 2011. aasta juulis. Komisjoni otsustuspraktika kohaselt võib tulevast varade müüki aktsepteerida omapanusena tingimusel, et liikmesriik on esitanud realistliku hinnangu nende turuväärtuse kohta (46). Vaatlusalusel juhul esitasid Prantsuse ametiasutused kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kohta kahe sõltumatu eksperdi hinnangud; mõlema hinnangu kohaselt on laeva turuhind ligikaudu [0–10] miljonit eurot. Komisjon märgib, et üks ekspertidest oli hinnanud 2011. aasta aprillis laevade Renoir ja Cézanne turuväärtuse [0–10 000 000] USA dollarile. Laevad müüdi 2011. aasta juulis hinnaga [0–10 000 000] USA dollarit. Seega leiab komisjon, et turuväärtuse hinnangut võib pidada realistlikuks ning et kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kavandatav müük on aktsepteeritav omapanusena. |
| --- | --- |

(155)

Kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kavandatav müük peaks suurendama laevade müügist tulenevat SeaFrance’i omapanust [10–20] miljoni euroni. Algsest ümberkorralduskavast teatamise ajal lubasid Prantsuse ametiasutused, et SeaFrance loobub laevadest Renoir ja Cézanne. Need kaks laeva müüdi 2011. aasta juulis. Komisjoni otsustuspraktika kohaselt võib tulevast varade müüki aktsepteerida omapanusena tingimusel, et liikmesriik on esitanud realistliku hinnangu nende turuväärtuse kohta (46). Vaatlusalusel juhul esitasid Prantsuse ametiasutused kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kohta kahe sõltumatu eksperdi hinnangud; mõlema hinnangu kohaselt on laeva turuhind ligikaudu [0–10] miljonit eurot. Komisjon märgib, et üks ekspertidest oli hinnanud 2011. aasta aprillis laevade Renoir ja Cézanne turuväärtuse [0–10 000 000] USA dollarile. Laevad müüdi 2011. aasta juulis hinnaga [0–10 000 000] USA dollarit. Seega leiab komisjon, et turuväärtuse hinnangut võib pidada realistlikuks ning et kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ kavandatav müük on aktsepteeritav omapanusena.

| (156) | Algselt täpsustasid Prantsuse ametiasutused, et laeva Molière ostuoptsiooni rahastamiseks ettenähtud [40–70] miljoni euro suurune laen ei lisandu omapanusele. Nimelt asendab see bilansivälist investeeringut, mis on juba olemas tulenevalt laeva Molière liisingulepingust. Laenu ei võetud seega arvesse omapanuse kogusumma arvutamisel. Kuivõrd aga see rahastamine asendab olemasolevat rahastamist, peab komisjon kontrollima ka selle vastavust omapanuse kokkusobivuse kriteeriumidele, eelkõige abi puudumise kriteeriumile. |
| --- | --- |

(156)

Algselt täpsustasid Prantsuse ametiasutused, et laeva Molière ostuoptsiooni rahastamiseks ettenähtud [40–70] miljoni euro suurune laen ei lisandu omapanusele. Nimelt asendab see bilansivälist investeeringut, mis on juba olemas tulenevalt laeva Molière liisingulepingust. Laenu ei võetud seega arvesse omapanuse kogusumma arvutamisel. Kuivõrd aga see rahastamine asendab olemasolevat rahastamist, peab komisjon kontrollima ka selle vastavust omapanuse kokkusobivuse kriteeriumidele, eelkõige abi puudumise kriteeriumile.

| (157) | Kuivõrd SNCF annab laenud vastavalt suuniste punktile 43, peab komisjon olema kindel, et need ei kujuta endast abi ning et need näitavad, et „turg usub elujõulisuse taastamist”. Need tingimused ei ole täidetud järgneval kolmel põhjusel, millest igaüks üksi oleks piisav, et sellist järeldust toetada. |
| --- | --- |

(157)

Kuivõrd SNCF annab laenud vastavalt suuniste punktile 43, peab komisjon olema kindel, et need ei kujuta endast abi ning et need näitavad, et „turg usub elujõulisuse taastamist”. Need tingimused ei ole täidetud järgneval kolmel põhjusel, millest igaüks üksi oleks piisav, et sellist järeldust toetada.

| (158) | Esiteks, nagu komisjon juba märkis jaotise 7.1.2 põhjendustes 129–142, ei vasta laenude tingimused turutingimustele. |
| --- | --- |

(158)

Esiteks, nagu komisjon juba märkis jaotise 7.1.2 põhjendustes 129–142, ei vasta laenude tingimused turutingimustele.

| (159) | Komisjoni hinnangul oleks turutingimustele vastav laenuintress tavalise tagatise korral ligikaudu 14 % (viieaastaste vahetustehingute intressimäär 2,825 % (47) + madalama kui B- kategooria (st CCC kategooria) krediidiriski vahetustehingute keskmine (48) 11,18 % + preemia 0,2 %). See vastab 2011. aasta aprilli, mai ja juuni näitajatele. Peale selle ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjoni korduvatest taotlustest (49) hoolimata kordagi erapanga pakutud reitingut või intressimäära. |
| --- | --- |

(159)

Komisjoni hinnangul oleks turutingimustele vastav laenuintress tavalise tagatise korral ligikaudu 14 % (viieaastaste vahetustehingute intressimäär 2,825 % (47) + madalama kui B- kategooria (st CCC kategooria) krediidiriski vahetustehingute keskmine (48) 11,18 % + preemia 0,2 %). See vastab 2011. aasta aprilli, mai ja juuni näitajatele. Peale selle ei esitanud Prantsuse ametiasutused komisjoni korduvatest taotlustest (49) hoolimata kordagi erapanga pakutud reitingut või intressimäära.

| (160) | Teiseks, nagu tõendatud jaotise 7.1.2 põhjendustes 129–142, kujutavad kõnealused laenud ise endast riigiabi. Seega ei saa neid arvestada omapanusena, mis ei tohi hõlmata abi vastavalt suuniste punktile 43 eelnevale pealkirjale. |
| --- | --- |

(160)

Teiseks, nagu tõendatud jaotise 7.1.2 põhjendustes 129–142, kujutavad kõnealused laenud ise endast riigiabi. Seega ei saa neid arvestada omapanusena, mis ei tohi hõlmata abi vastavalt suuniste punktile 43 eelnevale pealkirjale.

| (161) | Kolmandaks on suuniste punktide 7 ja 43 kohaselt tegeliku panuse eesmärk igal juhul eelkõige tõendada, et turud usuvad elujõulisuse taastamise võimalikkusse (50). Käesoleval juhul aga on abi andev asutus ja emaettevõtja üks ja sama juriidiline isik – SNCF – ning kõnealused meetmed võetakse samal ajal. Sellises olukorras ei saa nimetatud eesmärk olla täidetud, kuni puudub tegelik panus SNCFi-väliselt investorilt või võlausaldajalt. Abi andva asutuse tegevus ei tõenda ju kuidagi, et turud usuvad elujõulisuse taastamisse. |
| --- | --- |

(161)

Kolmandaks on suuniste punktide 7 ja 43 kohaselt tegeliku panuse eesmärk igal juhul eelkõige tõendada, et turud usuvad elujõulisuse taastamise võimalikkusse (50). Käesoleval juhul aga on abi andev asutus ja emaettevõtja üks ja sama juriidiline isik – SNCF – ning kõnealused meetmed võetakse samal ajal. Sellises olukorras ei saa nimetatud eesmärk olla täidetud, kuni puudub tegelik panus SNCFi-väliselt investorilt või võlausaldajalt. Abi andva asutuse tegevus ei tõenda ju kuidagi, et turud usuvad elujõulisuse taastamisse.

| (162) | Nagu viidatud põhjenduses 141, leiab komisjon, et Prantsusmaa märkustes esitatud viide otsustele, mis käsitlevad avalik-õigusliku asutuse Osinek laenu ČSA-le (Czech Airlines) ja Ungari Arengupanga laene Ungari väetisetootjale Péti Nitrogénmüvek (vt põhjendus 116), ei ole asjakohane, sest esimeses juhtumis ei ole komisjon lõplikku otsust langetanud ning teise puhul ei ole tegemist ümberkorraldamisega. |
| --- | --- |

(162)

Nagu viidatud põhjenduses 141, leiab komisjon, et Prantsusmaa märkustes esitatud viide otsustele, mis käsitlevad avalik-õigusliku asutuse Osinek laenu ČSA-le (Czech Airlines) ja Ungari Arengupanga laene Ungari väetisetootjale Péti Nitrogénmüvek (vt põhjendus 116), ei ole asjakohane, sest esimeses juhtumis ei ole komisjon lõplikku otsust langetanud ning teise puhul ei ole tegemist ümberkorraldamisega.

| (163) | Lisaks sellele – nagu juba märgitud ning sõltumatult küsimusest, kas laenud hõlmavad abi, peab omapanus näitama, et turud usuvad elujõulisuse taastamise võimalikkusse. |
| --- | --- |

(163)

Lisaks sellele – nagu juba märgitud ning sõltumatult küsimusest, kas laenud hõlmavad abi, peab omapanus näitama, et turud usuvad elujõulisuse taastamise võimalikkusse.

| (164) | Kõnealusel juhul ei saaks SNCFi-poolne rahastamine seda kuidagi tõendada. On ju SNCF samal ajal nii abi andja kui ka omapanuse allikas. Prantsuse ametiasutused ei ole esitanud tõendeid, et arukas ja sõltumatu investor oleks kindlalt valmis andma omapanust ja optsiooni kasutamiseks ettenähtud laenu samadel tingimustel, nagu seda kavatseb teha SNCF. |
| --- | --- |

(164)

Kõnealusel juhul ei saaks SNCFi-poolne rahastamine seda kuidagi tõendada. On ju SNCF samal ajal nii abi andja kui ka omapanuse allikas. Prantsuse ametiasutused ei ole esitanud tõendeid, et arukas ja sõltumatu investor oleks kindlalt valmis andma omapanust ja optsiooni kasutamiseks ettenähtud laenu samadel tingimustel, nagu seda kavatseb teha SNCF.

| (165) | SeaFrance’i omapanus, mis vastab suuniste punktile 43, st ei hõlma abi ja näitab turgude usku elujõulisuse taastamise võimalikkusse, moodustab seega kõigest [10–20] miljonit eurot ehk vähem kui [< 10] % ümberkorralduskuludest. Suuniste punktiga 44 ette nähtud alammäär 50 % ei ole niisiis täidetud. Komisjon leiab seega, et SeaFrance’i omapanus ümberkorraldusse on suuniste sätete seisukohast äärmiselt ebapiisav. |
| --- | --- |

(165)

SeaFrance’i omapanus, mis vastab suuniste punktile 43, st ei hõlma abi ja näitab turgude usku elujõulisuse taastamise võimalikkusse, moodustab seega kõigest [10–20] miljonit eurot ehk vähem kui [< 10] % ümberkorralduskuludest. Suuniste punktiga 44 ette nähtud alammäär 50 % ei ole niisiis täidetud. Komisjon leiab seega, et SeaFrance’i omapanus ümberkorraldusse on suuniste sätete seisukohast äärmiselt ebapiisav.

| (166) | Komisjon märgib ka, et Prantsusmaa ei ole viidanud suuniste punktis 44 viidatud erakorraliste asjaolude klauslile ega esitanud mingeid tõendeid sellise olukorra esinemise kohta. |
| --- | --- |

(166)

Komisjon märgib ka, et Prantsusmaa ei ole viidanud suuniste punktis 44 viidatud erakorraliste asjaolude klauslile ega esitanud mingeid tõendeid sellise olukorra esinemise kohta.

| (167) | Komisjon järeldab seega, et ei ole täidetud suunistes sätestatud tegeliku omapanuse nõue, mis ei hõlma abi. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon järeldab seega, et ei ole täidetud suunistes sätestatud tegeliku omapanuse nõue, mis ei hõlma abi.

7.2.3   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (168) | Kuivõrd SeaFrance’i omapanus ümberkorraldusse on suuniste sätete seisukohast äärmiselt ebapiisav, leiab komisjon, et pikaajalise elujõulisuse taastatavuse tingimust ei ole põhjust hinnata. |
| --- | --- |

(168)

Kuivõrd SeaFrance’i omapanus ümberkorraldusse on suuniste sätete seisukohast äärmiselt ebapiisav, leiab komisjon, et pikaajalise elujõulisuse taastatavuse tingimust ei ole põhjust hinnata.

7.2.4.   Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine (kompensatsioonimeetmed)

| (169) | Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et Prantsuse ametiasutuste kavandatud kompensatsioonimeetmed ei ole piisavad. Oma märkustes vastuseks menetluse algatamise otsusele möönsid Prantsuse ametiasutused, (51) et kompensatsioonimeetmed samahästi kui puuduvad (52). Nad viitasid sellele, et see viga parandatakse muudetud ümberkorralduskavas. |
| --- | --- |

(169)

Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et Prantsuse ametiasutuste kavandatud kompensatsioonimeetmed ei ole piisavad. Oma märkustes vastuseks menetluse algatamise otsusele möönsid Prantsuse ametiasutused, (51) et kompensatsioonimeetmed samahästi kui puuduvad (52). Nad viitasid sellele, et see viga parandatakse muudetud ümberkorralduskavas.

| (170) | 12. septembril 2011. aastal edastatud ümberkorralduskavas esitati tõepoolest uued kompensatsioonimeetmed, eelkõige kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ müük. Samuti nimetasid Prantsuse ametiasutused laevade Renoir ja Cézanne müüki, mis oli juba toimunud, reiside arvu vähendamist (5 830 reisi ehk 37,6 % võrra võrreldes 2007. aastaga) ja SeaFrance’i turuosa piiramist ([10–15] %ni sõiduautode veo turust aastatel 2012–2019 võrreldes [15–20] %ga 2008. aastal). |
| --- | --- |

(170)

12. septembril 2011. aastal edastatud ümberkorralduskavas esitati tõepoolest uued kompensatsioonimeetmed, eelkõige kaubalaeva Nord-Pas-de-Calais’ müük. Samuti nimetasid Prantsuse ametiasutused laevade Renoir ja Cézanne müüki, mis oli juba toimunud, reiside arvu vähendamist (5 830 reisi ehk 37,6 % võrra võrreldes 2007. aastaga) ja SeaFrance’i turuosa piiramist ([10–15] %ni sõiduautode veo turust aastatel 2012–2019 võrreldes [15–20] %ga 2008. aastal).

| (171) | Kuivõrd SeaFrance’i omapanus ümberkorraldusse on suuniste sätete seisukohast äärmiselt ebapiisav, leiab komisjon, et kavandatud kompensatsioonimeetmeid ei ole põhjust analüüsida. |
| --- | --- |

(171)

Kuivõrd SeaFrance’i omapanus ümberkorraldusse on suuniste sätete seisukohast äärmiselt ebapiisav, leiab komisjon, et kavandatud kompensatsioonimeetmeid ei ole põhjust analüüsida.

7.2.5.   Ümberkorraldusabi kokkusobimatuse mõju päästmisabile

| (172) | Pärast seda, kui Prantsusmaa oli esitanud 18. veebruaril 2011. aastal ümberkorralduskava, pikendati vastavalt suuniste punktile 26 laenu tagastamise kuuekuulist tähtaega selle ajani, kui komisjon langetab ümberkorralduskava kohta oma otsuse. Kuna komisjon leiab, et ümberkorraldusabina teatavaks tehtud meetmed ei vasta suunistega ette nähtud kokkusobivustingimustele, tuleb toimida sellele vastavalt. Laenu ei saa seega pärast käesoleva otsuse langetamise kuupäeva enam pikendada ning see tuleb kohe tagasi maksta. |
| --- | --- |

(172)

Pärast seda, kui Prantsusmaa oli esitanud 18. veebruaril 2011. aastal ümberkorralduskava, pikendati vastavalt suuniste punktile 26 laenu tagastamise kuuekuulist tähtaega selle ajani, kui komisjon langetab ümberkorralduskava kohta oma otsuse. Kuna komisjon leiab, et ümberkorraldusabina teatavaks tehtud meetmed ei vasta suunistega ette nähtud kokkusobivustingimustele, tuleb toimida sellele vastavalt. Laenu ei saa seega pärast käesoleva otsuse langetamise kuupäeva enam pikendada ning see tuleb kohe tagasi maksta.

| (173) | Tagasinõutav summa koosneb päästmiseks antud laenu põhiosast koos käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevaks kogunenud tasumata lepingujärgse intressiga, millele lisandub alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast intress, mille määr arvutatakse vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) V peatükile (53). |
| --- | --- |

(173)

Tagasinõutav summa koosneb päästmiseks antud laenu põhiosast koos käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevaks kogunenud tasumata lepingujärgse intressiga, millele lisandub alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast intress, mille määr arvutatakse vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) V peatükile (53).

VIII.   KOKKUVÕTE

| (174) | Kapitali suurendamine 166,3 miljoni euro võrra, 99,7 miljoni euro suurune laen ja [40–70] miljoni euro suurune laen, mida SNCF kavatseb anda SeaFrance’ile, on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. See abi on siseturuga kokkusobimatu ning seega ei tohi seda anda. |
| --- | --- |

(174)

Kapitali suurendamine 166,3 miljoni euro võrra, 99,7 miljoni euro suurune laen ja [40–70] miljoni euro suurune laen, mida SNCF kavatseb anda SeaFrance’ile, on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. See abi on siseturuga kokkusobimatu ning seega ei tohi seda anda.

| (175) | Laen, mille Prantsusmaa andis SNCFi kaudu SeaFrance’ile päästmisabina ning milleks komisjon andis loa oma 18. augusti 2010. aasta otsusega, tuleb viivitamata tagasi maksta koos käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevaks kogunenud tasumata lepingujärgse intressiga, |
| --- | --- |

(175)

Laen, mille Prantsusmaa andis SNCFi kaudu SeaFrance’ile päästmisabina ning milleks komisjon andis loa oma 18. augusti 2010. aasta otsusega, tuleb viivitamata tagasi maksta koos käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevaks kogunenud tasumata lepingujärgse intressiga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kapitali suurendamine 166,3 miljoni euro võrra, 99,7 miljoni euro suurune laen ja [40–70] miljoni euro suurune laen, mida Prantsuse Vabariik kavatseb rakendada SNCFi kaudu ümberkorraldusabina SeaFrance’i kasuks, on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja on siseturuga kokkusobimatu.

Seetõttu ei tohi seda abi anda.

Artikkel 2

Laen, mille Prantsusmaa andis SNCFi kaudu SeaFrance’ile päästmisabina ning mida on käsitletud komisjoni 18. augusti 2010. aasta otsuses, on siseturuga kokkusobimatu riigiabi.

Artikkel 3

1.   Prantsusmaa on kohustatud nõudma SNCFi kaudu abisaajalt tagasi artiklis 2 viidatud abi koos käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevaks kogunenud tasumata lepingujärgse intressiga.

2.   Tagasinõutavalt summalt arvestatakse intressi alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast kuni summa tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intressimäär arvutatakse liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile.

Artikkel 4

1.   Artiklis 2 viidatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Prantsusmaa tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 5

1.   Prantsusmaa esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma, mis hõlmab laenusummat ja kogunenud tasumata laenuintresse; |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma, mis hõlmab laenusummat ja kogunenud tasumata laenuintresse;

| b) | artikli 3 lõikes 3 viidatud põhimõtte järgi arvutatud intresside kogusumma, mis tuleb abisaajalt sisse nõuda; |
| --- | --- |

b)

artikli 3 lõikes 3 viidatud põhimõtte järgi arvutatud intresside kogusumma, mis tuleb abisaajalt sisse nõuda;

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Prantsusmaa teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni artiklis 2 viidatud abi on täies ulatuses tagasi makstud. Prantsusmaa esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 24. oktoober 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 208, 14.7.2011, lk 8.

1

(2)  ELT C 102, 2.4.2011, lk 2.

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  [...].

4

(5)  Äriseadustik, artikkel L. 622–1, esimene lõik.

5

(6)  Üks euro materiaalse vara (tegevus, laevad, konteineriruum jne), üks immateriaalse vara (infotehnoloogilised süsteemid jne) ja üks varude eest.

6

(7)  Esimese Astme Kohtu (Üldkohtu) 9. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-227/01 kuni T-229/01, T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Diputación Foral de Álava ja Gobierno Vasco v. komisjon, EKL, lk II-3029, punktid 259‒272.

7

v.

(8)  Tuhandetes reisijates

8

(9)  Tuhandetes ühikutes

9

(10)  Toitlustamine ning kaupade, peamiselt alkoholi, tubakatoodete ja parfüümide kaasamüük.

10

(11)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

11

(12)  Arvutuskäik on esitatud Prantsuse ametiasutuste 12. septembri 2011. aasta märkustes (5. lisa), milles muudeti algset ümberkorralduskava.

12

(13)  12 kuu EURIBOR + marginaal + halduskulud = 2,18 % + [0–5] % + ([0,00–0,20] % kuni [0,10–0,20] %).

13

(14)  Kogu finantsvõla ja EBITDA suhe. EBITDA („Earning Before Interest, Tax, Depreciation and Amortisation” ehk kasum enne intressikulu, makse, väärtuse langust ja kulumit) on ligilähedane äritegevuse kogukasumile.

14

Earning Before Interest, Tax, Depreciation and Amortisation

(15)  Kogu finantsvõla ja omavahendite suhe.

15

(16)  Omavahendite ja koguvara suhe.

16

(17)  EBITDA ja netofinantskulude suhe.

17

(18)  Suhe netoraha x 360/käive.

18

(19)  EBITDA ja käibe suhe.

19

(20)  Tagatisteks on 99,7 miljoni euro suuruse laenu puhul Rodinile seatud esimese järjekoha hüpoteek (Prantsuse ametiasutuste teatel on laeva turuhind [...] miljonit eurot ja see on koormamata) ja Berliozile teise järjekoha hüpoteek (Prantsuse ametiasutuste teatel on laeva turuhind [...] miljonit eurot, [...] ning [40‒70] miljoni euro suuruse laenu puhul Molière’ile seatud hüpoteek (Prantsuse ametiasutuste teatel on laeva hinnanguline turuhind [...] miljonit eurot).

20

(21)  [...]

21

(22)  P&O kohaselt on asjaomane turg lühikeste (st Doveri ja Prantsusmaa vaheliste) reisijate ja kauba merevedude turg („Short French Sea tourist and freight market”).

22

Short French Sea tourist and freight market

(23)  Miljonites eurodes.

23

Allikas: P&O märkused

Allikas

(24)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

24

(25)  Nord Littoral, 9. aprill 2010, lk 10.

25

(26)  Esimese Astme Kohtu (Üldkohtu) 9. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-227/01 kuni T-229/01, T-265/01, T-266/01 ja T-270/01: Diputación Foral de Álava ja Gobierno Vasco v. komisjon, EKL, lk II-3029, punktid 259‒272.

26

v.

(27)  Miljonites eurodes

27

(28)  http://www.doverport.co.uk/_assets/client/images/collateral/30%20year%20master%20plan%20zoning%20report.pdf

28

(29)  http://www.doverport.co.uk/_assets/client/images/collateral/dover_consultation_web.pdf

29

(30)  24. veebruari 2010. aasta otsus asjas NN 1/2010 (ex CP 371/2009) – Czech Republic ČSA – Czech Airlines – possible State aid implications of a loan provided by Osinek.

30

(31)  Komisjoni otsus, 27. oktoober 2010, riigiabi C 14/09 (ex NN 17/09) kohta, mida Ungari andis äriühingule Péti Nitrogénmüvek Zrt (ELT L 118, 6.5.2011, lk. 9).

31

(32)  Vt nt Euroopa Kohtu 10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas C-222/04: Ministero dell’Economia e delleFinanze v. Cassa di Risparmio di Firenze, EKL 2006, lk I-289, punkt 129.

32

v.

(33)  Vt eelkõige Euroopa Kohtu 21. märtsi 1991. aasta otsus kohtuasjas C-305/89: Itaalia v. komisjon, EKL lk I-1603.

33

v.

(34)  Euroopa Kohtu 13. veebruari 2003. aasta otsus kohtuasjas C-409/00: Hispaania v. komisjon, EKL 2003, lk I-1487.

34

v.

(35)  EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1.

35

(36)  Eelkõige reisijate ja kauba raudteeveoga Eurotunneli poolt.

36

(37)  Üldkohtu (Esimese Astme Kohtu) 15. septembri 1998. aasta otsus kohtuasjas T-11/95: BP Chemicals v. komisjon, EKL 1998, II-3235, punktid 170 ja 171.

37

v.

(38)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

38

(39)  1. juulil 2011, Bloomberg EUSA5.

39

(40)  Kõik sektorid kokku.

40

(41)  [...]

41

(42)  Vt põhjendus 9.

42

(43)  Esiletõst lisatud.

43

(44)  Esiletõst lisatud.

44

(45)  Üldkohtu 7. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas T-11/07: Frucona Košica v. komisjon, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 244 ja 245.

45

v.

(46)  Otsus N488/2009: Restructuring aid to POLFA „Tarchominskie Zakłady Farmaceutyczne” S.A., põhjendus 47.

46

(47)  1. juulil 2011, Bloomberg EUSA5.

47

(48)  Kõik sektorid kokku.

48

(49)  [...]

49

(50)  Üldkohtu 7. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas T-11/07: Frucona Košica v. komisjon, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 245.

50

v.

(51)  Vt Prantsuse ametiasutuste märkuste jaotis 2.2 (lk 19 lõpus ja lk 20).

51

(52)  Vastavalt 2004. aasta suunistele ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta tuleb kompensatsioonimeetmed võtta kasutusele selleks, et vähendada nii palju kui võimalik negatiivset mõju kaubandusele, ning need võivad seisneda vara loovutamises, tootmisvõimsuse või turuosa piiramises.

52

(53)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

53

---

| 21.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/19

---

KOMISJONI OTSUS,

9. märts 2012,

mis käsitleb Riigiabi SA12522 (C 37/08) – Prantsusmaa – Otsuse Sernam 2 kohaldamine

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1616 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/398/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (2)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   MENETLUSE ÜLDINE KONTEKST

| (1) | 23. mail 2001 kiitis komisjon heaks ümberkorraldusabi ettevõtjale SCS Sernam (usaldusühing), millest 2001. aasta detsembris sai Sernam SA („otsus Sernam 1”) (3). |
| --- | --- |

(1)

23. mail 2001 kiitis komisjon heaks ümberkorraldusabi ettevõtjale SCS Sernam (usaldusühing), millest 2001. aasta detsembris sai Sernam SA („otsus Sernam 1”) (3).

| (2) | 20. oktoobril 2004 võttis komisjon vastu lõpliku otsuse, millega kinnitas, et otsusega Sernam 1 heaks kiidetud 503 miljoni euro suurune abi sobib siseturuga kokku teatavatel tingimustel („otsus Sernam 2”) (4). Otsuses on viidatud ka siseturuga kokkusobimatule 41 miljoni euro suurusele täiendavale abile, mille Prantsusmaa peab tagasi nõudma. |
| --- | --- |

(2)

20. oktoobril 2004 võttis komisjon vastu lõpliku otsuse, millega kinnitas, et otsusega Sernam 1 heaks kiidetud 503 miljoni euro suurune abi sobib siseturuga kokku teatavatel tingimustel („otsus Sernam 2”) (4). Otsuses on viidatud ka siseturuga kokkusobimatule 41 miljoni euro suurusele täiendavale abile, mille Prantsusmaa peab tagasi nõudma.

| (3) | 24. juuni 2005. aasta kirjas esitas esimene kolmas isik („esimene kaebuse esitaja”) kaebuse otsuse Sernam 2 ebaõige kohaldamise kohta (5). |
| --- | --- |

(3)

24. juuni 2005. aasta kirjas esitas esimene kolmas isik („esimene kaebuse esitaja”) kaebuse otsuse Sernam 2 ebaõige kohaldamise kohta (5).

| (4) | Lisaks esitas esimene kaebuse esitaja 22. veebruaril 2006 komisjoni vastu tegevusetushagi, sest komisjon ei olnud tema kaebuse suhtes meetmeid võtnud. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks esitas esimene kaebuse esitaja 22. veebruaril 2006 komisjoni vastu tegevusetushagi, sest komisjon ei olnud tema kaebuse suhtes meetmeid võtnud.

| (5) | 10. aprilli 2006. aasta kirjas esitas komisjonile kaebuse teine huvitatud isik, äriühing Mory Group („teine kaebuse esitaja”) (6). |
| --- | --- |

(5)

10. aprilli 2006. aasta kirjas esitas komisjonile kaebuse teine huvitatud isik, äriühing Mory Group („teine kaebuse esitaja”) (6).

| (6) | Mõlema kaebuse esitaja hinnangul oli otsust Sernam 2 sisuliselt vääralt rakendatud ning nad nõudsid, et komisjon algataks uue ametliku uurimismenetluse selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2. |
| --- | --- |

(6)

Mõlema kaebuse esitaja hinnangul oli otsust Sernam 2 sisuliselt vääralt rakendatud ning nad nõudsid, et komisjon algataks uue ametliku uurimismenetluse selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2.

| (7) | 16. juuli 2008. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2 („menetluse algatamise otsus”). Komisjon väljendas nimelt kahtlusi selles, kas meetmed, mille Prantsusmaa on valinud otsuse Sernam 2 täitmiseks, sobivad selle otsusega kokku, ning viidanud võimalusele, et need meetmed võivad endast kujutada uut riigiabi. |
| --- | --- |

(7)

16. juuli 2008. aasta kirjas teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2 („menetluse algatamise otsus”). Komisjon väljendas nimelt kahtlusi selles, kas meetmed, mille Prantsusmaa on valinud otsuse Sernam 2 täitmiseks, sobivad selle otsusega kokku, ning viidanud võimalusele, et need meetmed võivad endast kujutada uut riigiabi.

| (8) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (7). Kahe kaebuse esitaja argumentide kokkuvõte on esitatud põhjenduses 16. Sama otsusega kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkuseid selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (7). Kahe kaebuse esitaja argumentide kokkuvõte on esitatud põhjenduses 16. Sama otsusega kutsus komisjon huvitatud isikuid üles esitama märkuseid selle kohta, kuidas Prantsusmaa on kohaldanud otsust Sernam 2.

| (9) | 8. oktoobri 2008. aasta kirjas esitasid Prantsusmaa ametiasutused märkused menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(9)

8. oktoobri 2008. aasta kirjas esitasid Prantsusmaa ametiasutused märkused menetluse algatamise otsuse kohta.

| (10) | Komisjon sai huvitatud isikutelt asjakohased märkused. Esimene kaebuse esitaja edastas märkused 13. novembril 2008. Prantsusmaa riiklik raudtee-ettevõtja („SNCF”) esitas märkused 6. veebruaril 2009. Investeerimisfond Butler Capital Partners („BCP”) esitas märkused 9. veebruaril 2009. Komisjon edastas saadud märkused Prantsusmaale 25. märtsil 2009, andes talle võimaluse neid kommenteerida, ning sai Prantsusmaa ametiasutuste märkused esimese kaebuse esitaja märkuste kohta 7. mail 2009. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon sai huvitatud isikutelt asjakohased märkused. Esimene kaebuse esitaja edastas märkused 13. novembril 2008. Prantsusmaa riiklik raudtee-ettevõtja („SNCF”) esitas märkused 6. veebruaril 2009. Investeerimisfond Butler Capital Partners („BCP”) esitas märkused 9. veebruaril 2009. Komisjon edastas saadud märkused Prantsusmaale 25. märtsil 2009, andes talle võimaluse neid kommenteerida, ning sai Prantsusmaa ametiasutuste märkused esimese kaebuse esitaja märkuste kohta 7. mail 2009.

| (11) | 15. märtsil 2011 nõudis teine kaebuse esitaja komisjonilt uurimismeetmete rakendamist, et kontrollida otsuse Sernam 2 kohaldamise tingimusi. Komisjon vastas 18. mail 2011, viidates menetluse algatamise otsusest alates võetud uurimismeetmetele. |
| --- | --- |

(11)

15. märtsil 2011 nõudis teine kaebuse esitaja komisjonilt uurimismeetmete rakendamist, et kontrollida otsuse Sernam 2 kohaldamise tingimusi. Komisjon vastas 18. mail 2011, viidates menetluse algatamise otsusest alates võetud uurimismeetmetele.

| (12) | 25. novembril 2009 ja 29. novembril 2011 esitas komisjon Prantsusmaa ametiasutustele teabenõude. Vastused saadi vastavalt 15. jaanuaril 2010 ja 25. jaanuaril 2012. |
| --- | --- |

(12)

25. novembril 2009 ja 29. novembril 2011 esitas komisjon Prantsusmaa ametiasutustele teabenõude. Vastused saadi vastavalt 15. jaanuaril 2010 ja 25. jaanuaril 2012.

1.2.   RIIKLIKU MENETLUSE KONTEKST

| (13) | 3. jaanuaril 2007 nõudis äriühing Mory Group, et Prantsusmaa ametiasutused esitaksid kaks võlanõuet: 1) esimene äriühingu Sernam SA vastu seoses 41 miljoni euro suuruse summaga, mis kuulutati otsusega Sernam 2 siseturuga kokkusobimatuks ja mida tema arvates ei olnud Prantsusmaa tegelikult tagasi nõudnud, ning 2) teine Sernam SA saaja (nimetamata) vastu, kes sai ümberkorraldusabi, mida Prantsusmaa andis väidetavalt Sernam SA varade ülekandmise tehinguks (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4). |
| --- | --- |

(13)

3. jaanuaril 2007 nõudis äriühing Mory Group, et Prantsusmaa ametiasutused esitaksid kaks võlanõuet: 1) esimene äriühingu Sernam SA vastu seoses 41 miljoni euro suuruse summaga, mis kuulutati otsusega Sernam 2 siseturuga kokkusobimatuks ja mida tema arvates ei olnud Prantsusmaa tegelikult tagasi nõudnud, ning 2) teine Sernam SA saaja (nimetamata) vastu, kes sai ümberkorraldusabi, mida Prantsusmaa andis väidetavalt Sernam SA varade ülekandmise tehinguks (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4).

| (14) | Majandus-, rahandus- ja tööstusminister lükkas teise kaebuse esitaja nõuded kirja teel tagasi. Äriühing Mory Group esitas nõuete rahuldamata jätmise otsuse kohta kaebuse Pariisi halduskohtule, viidates võimu kuritarvitamisele. Komisjonile teadaolevalt on see kohtuvaidlus veel pooleli. |
| --- | --- |

(14)

Majandus-, rahandus- ja tööstusminister lükkas teise kaebuse esitaja nõuded kirja teel tagasi. Äriühing Mory Group esitas nõuete rahuldamata jätmise otsuse kohta kaebuse Pariisi halduskohtule, viidates võimu kuritarvitamisele. Komisjonile teadaolevalt on see kohtuvaidlus veel pooleli.

| (15) | Lisaks algatati 31. jaanuaril 2012 äriühingu Sernam Xpress („Sernam Xpress”) suhtes saneerimismenetlus. Sernam Xpress on äriühing, kes sai Sernam SA vara üleandmisel endale Sernam SA mitterahalised varad ja kohustised (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4). Nanterre’i kaubanduskohus määras kuuekuulise vaatlusperioodi ning uue kohtuistungi kuupäevaks 27. märtsi 2012. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks algatati 31. jaanuaril 2012 äriühingu Sernam Xpress („Sernam Xpress”) suhtes saneerimismenetlus. Sernam Xpress on äriühing, kes sai Sernam SA vara üleandmisel endale Sernam SA mitterahalised varad ja kohustised (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4). Nanterre’i kaubanduskohus määras kuuekuulise vaatlusperioodi ning uue kohtuistungi kuupäevaks 27. märtsi 2012.

2.   KIRJELDUS

2.1.   ETTEVÕTJA SERNAM

| (16) | Ettevõtja Sernam tegevuseks on alates selle loomisest 1970. aastal SNCFi sisetalitusena olnud kiirkulleri- ning koondveoteenuseid (8). |
| --- | --- |

(16)

Ettevõtja Sernam tegevuseks on alates selle loomisest 1970. aastal SNCFi sisetalitusena olnud kiirkulleri- ning koondveoteenuseid (8).

| (17) | 1. veebruaril 2000 anti äriühingu Sernam tegevus tervikuna üle tütarettevõtjale ning sellega loodi SCS Sernam (usaldusühing). SCS Sernam muudeti aktsiaseltsiks 21. detsembril 2001. Äriühing Sernam SA hõlmas 2005. aastal 10 tegevat tütarettevõtjat ning maanteetranspordiga tegelevat äriühingut Sernam Transport Route. |
| --- | --- |

(17)

1. veebruaril 2000 anti äriühingu Sernam tegevus tervikuna üle tütarettevõtjale ning sellega loodi SCS Sernam (usaldusühing). SCS Sernam muudeti aktsiaseltsiks 21. detsembril 2001. Äriühing Sernam SA hõlmas 2005. aastal 10 tegevat tütarettevõtjat ning maanteetranspordiga tegelevat äriühingut Sernam Transport Route.

| (18) | 17. oktoobril 2005 sai Sernam Xpress Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam endale Sernam SA mitterahalised varad ja kohustised (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4). Äriühing Sernam Xpress kuulus 100 % ulatuses äriühingule Financière Sernam. |
| --- | --- |

(18)

17. oktoobril 2005 sai Sernam Xpress Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam endale Sernam SA mitterahalised varad ja kohustised (tehingu üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse jaotises 2.4). Äriühing Sernam Xpress kuulus 100 % ulatuses äriühingule Financière Sernam.

| (19) | 2006. aastal omandas BCP 51,8 % suuruse osaluse Sernam Xpress kapitalis. Samal ajal omandas Sernam Xpress Limoges asuva transpordiettevõtja Coulonge. |
| --- | --- |

(19)

2006. aastal omandas BCP 51,8 % suuruse osaluse Sernam Xpress kapitalis. Samal ajal omandas Sernam Xpress Limoges asuva transpordiettevõtja Coulonge.

| (20) | 2011. aastal oli äriühingutel Financière Sernam ja Sernam Xpress kohustus enne eelarveaasta lõppu omavahendid taastada. Kuna BCP ei teinud vajalikku kapitalisisendit, tuli teha kaks toimingut. |
| --- | --- |

(20)

2011. aastal oli äriühingutel Financière Sernam ja Sernam Xpress kohustus enne eelarveaasta lõppu omavahendid taastada. Kuna BCP ei teinud vajalikku kapitalisisendit, tuli teha kaks toimingut.

| (21) | Esiteks tegi Sernam Xpress 2011. aasta mais kaubamärgi Sernam kaudu oma tegevale tütarettevõtjale Sernam Services kapitalisisendi (selle väärtuseks on hinnatud 15 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(21)

Esiteks tegi Sernam Xpress 2011. aasta mais kaubamärgi Sernam kaudu oma tegevale tütarettevõtjale Sernam Services kapitalisisendi (selle väärtuseks on hinnatud 15 miljonit eurot).

| (22) | Teiseks lõpetati 30. juunil 2011 äriühingu Sernam Xpress tegevus ja ainuosanik Financière Sernam võttis üle selle vara (seda nimetatakse vara täielikuks üleminekuks). |
| --- | --- |

(22)

Teiseks lõpetati 30. juunil 2011 äriühingu Sernam Xpress tegevus ja ainuosanik Financière Sernam võttis üle selle vara (seda nimetatakse vara täielikuks üleminekuks).

| (23) | Seetõttu kuulub kontserni Sernam praegu äriühing Financière Sernam ja endise Sernam Xpressi tütarettevõtjad, milleks on juba nimetatud äriühingud Sernam Services ja äriühing Aster („Aster”). Aster on endine Sernam Transport Route. Sernam Xpress müüs selle tütarettevõtja 2005. aasta detsembris ning andis soetajale käibegarantii. 2008. aasta märtsis ostis Sernam Xpress selle äriühingu tagasi (vahepeal oli sellest saanud äriühing Aster). Tagasiostmise ajal tegi Sernam Xpress äriühingu Aster jooksevkontole 5. miljoni euro suuruse kapitalisisendi. See jooksevkontole kantud summa jäeti äriühingule ASTER juulis peetud koosoleku ajal. 2011. aasta detsembris rekapitaliseeris Financière Sernam, kes oli vahepeal üle võtnud äriühingu Sernam Xpress (vt põhjendus 22), äriühingu ASTER, jättes tema jooksevkontole 5 599 998 eurot. |
| --- | --- |

(23)

Seetõttu kuulub kontserni Sernam praegu äriühing Financière Sernam ja endise Sernam Xpressi tütarettevõtjad, milleks on juba nimetatud äriühingud Sernam Services ja äriühing Aster („Aster”). Aster on endine Sernam Transport Route. Sernam Xpress müüs selle tütarettevõtja 2005. aasta detsembris ning andis soetajale käibegarantii. 2008. aasta märtsis ostis Sernam Xpress selle äriühingu tagasi (vahepeal oli sellest saanud äriühing Aster). Tagasiostmise ajal tegi Sernam Xpress äriühingu Aster jooksevkontole 5. miljoni euro suuruse kapitalisisendi. See jooksevkontole kantud summa jäeti äriühingule ASTER juulis peetud koosoleku ajal. 2011. aasta detsembris rekapitaliseeris Financière Sernam, kes oli vahepeal üle võtnud äriühingu Sernam Xpress (vt põhjendus 22), äriühingu ASTER, jättes tema jooksevkontole 5 599 998 eurot.

| (24) | Kuna kontserni Sernam finantsseisund halvenes veelgi, algatati 31. jaanuaril 2011 äriühingute Financière Sernam ja Sernam Services suhtes saneerimismenetlus. 3. veebruaril 2011 algatati tütarettevõtja Aster likvideerimismenetlus, kusjuures tegevust ajutiselt jätkati. Nanterre’i kaubanduskohus määras kuuekuulise vaatlusperioodi ning uue kohtuistungi kuupäevaks 27. märtsi 2012. |
| --- | --- |

(24)

Kuna kontserni Sernam finantsseisund halvenes veelgi, algatati 31. jaanuaril 2011 äriühingute Financière Sernam ja Sernam Services suhtes saneerimismenetlus. 3. veebruaril 2011 algatati tütarettevõtja Aster likvideerimismenetlus, kusjuures tegevust ajutiselt jätkati. Nanterre’i kaubanduskohus määras kuuekuulise vaatlusperioodi ning uue kohtuistungi kuupäevaks 27. märtsi 2012.

2.2.   23. MAI 2001. AASTA OTSUS SERNAM 1

| (25) | Komisjon lubas otsuses Sernam 1 SCS Sernam ümberkorraldamiseks abi summas 503 miljonit eurot. Abi lubati nimelt tingimusel, et Prantsusmaa võtab äriühingu müümise kohustuse. SCS Sernami kapitalist pidi 60 % üle võtma äriühing Geodis SA, tavaõiguslik transpordi- ja logistikaettevõte, (9) mis on noteeritud Pariisi börsi teisesel turul. Geodis SA oleks nii pidanud saama täielikult vastutavaks SCS Sernami võlgade eest (10) ning katma Sernami ümberkorraldamise lisakulud 67 miljoni euro ulatuses. SCS Sernam omalt poolt kohustus vähendama oma tootmiskohtade arvu 107st 72ni ajavahemikus 1999–2004, käivet 18 % ja töötajate arvu ning teostama ümberkorraldamise eespool nimetatud eelarvega ja selleks antud aja jooksul ehk enne 2004. aasta algust. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon lubas otsuses Sernam 1 SCS Sernam ümberkorraldamiseks abi summas 503 miljonit eurot. Abi lubati nimelt tingimusel, et Prantsusmaa võtab äriühingu müümise kohustuse. SCS Sernami kapitalist pidi 60 % üle võtma äriühing Geodis SA, tavaõiguslik transpordi- ja logistikaettevõte, (9) mis on noteeritud Pariisi börsi teisesel turul. Geodis SA oleks nii pidanud saama täielikult vastutavaks SCS Sernami võlgade eest (10) ning katma Sernami ümberkorraldamise lisakulud 67 miljoni euro ulatuses. SCS Sernam omalt poolt kohustus vähendama oma tootmiskohtade arvu 107st 72ni ajavahemikus 1999–2004, käivet 18 % ja töötajate arvu ning teostama ümberkorraldamise eespool nimetatud eelarvega ja selleks antud aja jooksul ehk enne 2004. aasta algust.

2.3.   20. OKTOOBRI 2004. AASTA OTSUS SERNAM 2

| (26) | Komisjon nentis otsuses Sernam 2, et otsusega Sernam 1 lubatud 503 miljoni euro suurust abi maksti Sernam 1 otsuses ette nähtud tingimustest erinevatel tingimustel, eelkõige põhjustel, et Géodis võttis tagasi 15 % (mitte ettenähtud 60 %) äriühingu SCS Sernam kapitalist. Lisaks taganes Géodis kohustusest anda äriühingu ümberkorralduskuludeks 67 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon nentis otsuses Sernam 2, et otsusega Sernam 1 lubatud 503 miljoni euro suurust abi maksti Sernam 1 otsuses ette nähtud tingimustest erinevatel tingimustel, eelkõige põhjustel, et Géodis võttis tagasi 15 % (mitte ettenähtud 60 %) äriühingu SCS Sernam kapitalist. Lisaks taganes Géodis kohustusest anda äriühingu ümberkorralduskuludeks 67 miljonit eurot.

| (27) | Seoses nende asjaoludega kehtestas komisjon tingimused 503 miljoni euro suuruse ümberkorraldamisabi lubamiseks äriühingule Sernam SA. Need tingimused on esitatud otsuse Sernam 2 artiklis 3, mis on sõnastatud järgmiselt:
  „Artikkel 3
  1.   Järgida tuleb järgmisi tingimusi, kui lõikest 2 ei tulene teisiti:






  a) | Sernam võib arendada üksnes oma kiirsaadetiste lähetamist raudtee kaudu vastavalt Train bloc express (TBE) kontseptsioonile. Selleks tagab SNCF kõikidele pakkumises osalevatele ettevõtjatele, kes seda taotlevad, samad tingimused, mis anti Sernami’le kaubaveo raudteetranspordi TBE arendamiseks; |
| --- | --- | --- |

(27)

Seoses nende asjaoludega kehtestas komisjon tingimused 503 miljoni euro suuruse ümberkorraldamisabi lubamiseks äriühingule Sernam SA. Need tingimused on esitatud otsuse Sernam 2 artiklis 3, mis on sõnastatud järgmiselt:

„Artikkel 3

1.   Järgida tuleb järgmisi tingimusi, kui lõikest 2 ei tulene teisiti:

a)

Sernam võib arendada üksnes oma kiirsaadetiste lähetamist raudtee kaudu vastavalt Train bloc express (TBE) kontseptsioonile. Selleks tagab SNCF kõikidele pakkumises osalevatele ettevõtjatele, kes seda taotlevad, samad tingimused, mis anti Sernami’le kaubaveo raudteetranspordi TBE arendamiseks;

| b) | seevastu peab Sernam kahe järgmise aasta jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast asendama terviklikult oma maanteetranspordivahendid ja -teenused ühe või mitme SNCFist juriidiliselt ja majanduslikult sõltumatu ning avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel valitud ettevõtte maanteetranspordivahendite ja -teenustega.
  Sernam’i oma maanteetranspordivahendite ja -teenuste all mõeldakse kõiki maanteevahendeid, nimelt Sernam’i ettevõtte täies omanduses olevaid või liisitavaid/üüritavaid maanteetranspordi sõidukeid.
  Ettevõtted, mis võtavad üle Sernam’i maanteetranspordi tegevuse, peavad tagama maanteetranspordi teenused tervikuna oma vahenditega. |
| --- | --- |

b)

seevastu peab Sernam kahe järgmise aasta jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevast asendama terviklikult oma maanteetranspordivahendid ja -teenused ühe või mitme SNCFist juriidiliselt ja majanduslikult sõltumatu ning avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel valitud ettevõtte maanteetranspordivahendite ja -teenustega.

Sernam’i oma maanteetranspordivahendite ja -teenuste all mõeldakse kõiki maanteevahendeid, nimelt Sernam’i ettevõtte täies omanduses olevaid või liisitavaid/üüritavaid maanteetranspordi sõidukeid.

Ettevõtted, mis võtavad üle Sernam’i maanteetranspordi tegevuse, peavad tagama maanteetranspordi teenused tervikuna oma vahenditega.

2.   Kui Sernam müüb oma aktivad paketina kuni 30. juunini 2005 turuhinnaga ühele äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCF’iga, läbipaistva ja avatud menetluse teel, siis lõike 1 tingimusi ei kohaldata.”

| (28) | Sernam 2 otsuses märkis komisjon ka, et Prantsusmaa ametiasutused andsid Sernamile 41 miljoni euro suuruse täiendava abi. Ta pidas seda abi siseturuga kokkusobimatuks ja andis Prantsusmaale korralduse abi tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(28)

Sernam 2 otsuses märkis komisjon ka, et Prantsusmaa ametiasutused andsid Sernamile 41 miljoni euro suuruse täiendava abi. Ta pidas seda abi siseturuga kokkusobimatuks ja andis Prantsusmaale korralduse abi tagasi nõuda.

2.4.   SERNAM SA TEGEVUSE ÜLEKANDMINE ÄRIÜHINGULE FINANCIÈRE SERNAM

| (29) | Sernam 2 otsuse täitmise suhtes väidab Prantsusmaa, et ta pidas kinni artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimustest. Ta selgitab, et SNCF kutsus pressiteates (11) kõiki huvitatud isikuid üles võtma ühendust pangaga ABN AMRO. 34 tööstus- ja finantskontsernilt ning konsortsiumilt küsiti arvamust seoses toimiku uurimisega. Esimese vooru vestluskutsed, mida ABN AMRO saatis isikutele, kellega toimiku suhtes konsulteeriti, sisaldasid pakkumiskutset äriühingu Sernam SA kõikide varade ülevõtmiseks (kiri oli inglise keeles ning selles oli kasutatud sõna assets). |
| --- | --- |

(29)

Sernam 2 otsuse täitmise suhtes väidab Prantsusmaa, et ta pidas kinni artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimustest. Ta selgitab, et SNCF kutsus pressiteates (11) kõiki huvitatud isikuid üles võtma ühendust pangaga ABN AMRO. 34 tööstus- ja finantskontsernilt ning konsortsiumilt küsiti arvamust seoses toimiku uurimisega. Esimese vooru vestluskutsed, mida ABN AMRO saatis isikutele, kellega toimiku suhtes konsulteeriti, sisaldasid pakkumiskutset äriühingu Sernam SA kõikide varade ülevõtmiseks (kiri oli inglise keeles ning selles oli kasutatud sõna assets).

| (30) | Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei olnud Sernami majandusliku olukorra tõttu võimalik saada positiivse väärtusega ettepanekuid. Kõik kõnealuse menetluse raames esitatud pakkumised oleks sõlmitud väga negatiivse väärtusega:






  — | [1. kandidaat] (esialgne pakkumine): – 120 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(30)

Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei olnud Sernami majandusliku olukorra tõttu võimalik saada positiivse väärtusega ettepanekuid. Kõik kõnealuse menetluse raames esitatud pakkumised oleks sõlmitud väga negatiivse väärtusega:

—

[1. kandidaat] (esialgne pakkumine): – 120 miljonit eurot;

| — | [2. kandidaat] (esialgne pakkumine): – 90,4 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

[2. kandidaat] (esialgne pakkumine): – 90,4 miljonit eurot;

| — | [3. kandidaat] (esialgne pakkumine): – 90,4 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

[3. kandidaat] (esialgne pakkumine): – 90,4 miljonit eurot;

| — | [4. kandidaat] (esialgne pakkumine): – 65,2 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

[4. kandidaat] (esialgne pakkumine): – 65,2 miljonit eurot;

| — | [5. kandidaat] (esialgne pakkumine): – 56,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

[5. kandidaat] (esialgne pakkumine): – 56,4 miljonit eurot.

| (31) | Siduva pakkumise puudumise tõttu tegi Sernam SA juhatus äriühingu ülevõtmise pakkumise uue loodava äriühingu kaudu, mida esmalt nimetati Bidco, seejärel Financière Sernam. |
| --- | --- |

(31)

Siduva pakkumise puudumise tõttu tegi Sernam SA juhatus äriühingu ülevõtmise pakkumise uue loodava äriühingu kaudu, mida esmalt nimetati Bidco, seejärel Financière Sernam.

2.4.1.   Äriühingu Sernam tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmise tegelik kuupäev

| (32) | Pakkumine esitati SNCFile 30. juunil 2005 ning SNCFi juhatus kiitis selle põhimõtteliselt heaks samal päeval. Läbirääkimiste protokolli ametlikuks sõlmimiseks kõikide osaliste vahel oli siiski vaja täita formaalsused. Läbirääkimiste protokoll SNCFi, Sernam SA, Sernam Xpressi (üks 10 tütarettevõtjast, mis kuulus 100 % ulatuses äriühingule Sernam SA ja mis loodi 2002. aastal) ning tulevase äriühingu Financière Sernam juhtide vahel sõlmiti 21. juulil 2005 (edaspidi „21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokoll”). Financière Sernam kanti äriregistrisse 14. oktoobril 2005. Toimingud äriühingu Sernam ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam (kirjeldatud üksikasjalikult järgmistes põhjendustes) teostati 17. oktoobril 2005. |
| --- | --- |

(32)

Pakkumine esitati SNCFile 30. juunil 2005 ning SNCFi juhatus kiitis selle põhimõtteliselt heaks samal päeval. Läbirääkimiste protokolli ametlikuks sõlmimiseks kõikide osaliste vahel oli siiski vaja täita formaalsused. Läbirääkimiste protokoll SNCFi, Sernam SA, Sernam Xpressi (üks 10 tütarettevõtjast, mis kuulus 100 % ulatuses äriühingule Sernam SA ja mis loodi 2002. aastal) ning tulevase äriühingu Financière Sernam juhtide vahel sõlmiti 21. juulil 2005 (edaspidi „21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokoll”). Financière Sernam kanti äriregistrisse 14. oktoobril 2005. Toimingud äriühingu Sernam ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam (kirjeldatud üksikasjalikult järgmistes põhjendustes) teostati 17. oktoobril 2005.

2.4.2.   Eri toimingud äriühingu Sernam tegevuse ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam

| (33) | Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et äriühingu tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam toimus neljas etapis:






  a) | SNCF rekapitaliseeris talle 100 % kuuluva tütarettevõtja Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses; |
| --- | --- | --- |

(33)

Prantsusmaa ametiasutused märkisid, et äriühingu tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam toimus neljas etapis:

a)

SNCF rekapitaliseeris talle 100 % kuuluva tütarettevõtja Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses;

| b) | Sernam SA suunas talle 100 % kuuluvale tütarettevõtjale Sernam Xpress kapitali, mis hõlmas kõiki aktivaid, sealhulgas punktis a kirjeldatud 57 miljoni eurost rekapitaliseerimist, ning äriühingu Sernam passivaid, välja arvatud üksnes nn finantskohustised (omakapitalilaen, mis äriühingul Sernam SA on kontserni SNCF ees, lepingu IBM–GPS ülesütlemisest tulenev passiva) summas 38,5 miljonit eurot (12). Vastutasuks sellele kapitalisisendile omandas Sernam SA osa äriühingust Sernam Xpress nimiväärtuses 100 eurot; |
| --- | --- |

b)

Sernam SA suunas talle 100 % kuuluvale tütarettevõtjale Sernam Xpress kapitali, mis hõlmas kõiki aktivaid, sealhulgas punktis a kirjeldatud 57 miljoni eurost rekapitaliseerimist, ning äriühingu Sernam passivaid, välja arvatud üksnes nn finantskohustised (omakapitalilaen, mis äriühingul Sernam SA on kontserni SNCF ees, lepingu IBM–GPS ülesütlemisest tulenev passiva) summas 38,5 miljonit eurot (12). Vastutasuks sellele kapitalisisendile omandas Sernam SA osa äriühingust Sernam Xpress nimiväärtuses 100 eurot;

| c) | seejärel suurendas Sernam Xpress kapitali 2 miljoni euro ulatuses, mille oli täies ulatuses andnud SNCF; pärast seda tehingut omandas SNCF suurema osa äriühingust Sernam Xpress; |
| --- | --- |

c)

seejärel suurendas Sernam Xpress kapitali 2 miljoni euro ulatuses, mille oli täies ulatuses andnud SNCF; pärast seda tehingut omandas SNCF suurema osa äriühingust Sernam Xpress;

| d) | Sernam SA ja SNCF loovutasid 2 miljoni euro eest äriühingule Financière Sernam kogu neile kuuluva osa äriühingust Sernam Xpress, mis moodustas tervikuna viimati nimetatu kapitali. |
| --- | --- |

d)

Sernam SA ja SNCF loovutasid 2 miljoni euro eest äriühingule Financière Sernam kogu neile kuuluva osa äriühingust Sernam Xpress, mis moodustas tervikuna viimati nimetatu kapitali.

| (34) | Sernam SA likvideeriti juriidiliselt 15. detsembril 2005. Otsuse Sernam 2 kohaselt SNCFile tasumisele kuuluv 41 miljonit eurot kanti likvideerimisel kohustiste alla (13). |
| --- | --- |

(34)

Sernam SA likvideeriti juriidiliselt 15. detsembril 2005. Otsuse Sernam 2 kohaselt SNCFile tasumisele kuuluv 41 miljonit eurot kanti likvideerimisel kohustiste alla (13).

| (35) | Toimingud on esitatud järgnevas tabelis: |
| --- | --- |

(35)

Toimingud on esitatud järgnevas tabelis:

Image

| (36) | 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolliga nähti lisaks sellele, et SNCF rekapitaliseerib äriühingut Sernam SA 57 miljoni euro ja Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses, ette SNCFi antavad garantiid äriühingule Financière Sernam (üksikasjalik teave menetluse algatamise otsuse põhjendustes 72–85), ning see, et komisjoni negatiivse otsuse korral kehtib lepingust taganemise klausel viis aastat pärast läbirääkimiste protokolli sõlmimist (üksikasjalik teave menetluse algatamise otsuse põhjenduses 117). |
| --- | --- |

(36)

21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolliga nähti lisaks sellele, et SNCF rekapitaliseerib äriühingut Sernam SA 57 miljoni euro ja Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses, ette SNCFi antavad garantiid äriühingule Financière Sernam (üksikasjalik teave menetluse algatamise otsuse põhjendustes 72–85), ning see, et komisjoni negatiivse otsuse korral kehtib lepingust taganemise klausel viis aastat pärast läbirääkimiste protokolli sõlmimist (üksikasjalik teave menetluse algatamise otsuse põhjenduses 117).

2.5.   UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (37) | Komisjon soovis oma 16. juuli 2008. aasta otsuses kontrollida, kas Prantsusmaa on täitnud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõiget 2, nagu ta seda väidab, ning kas 41 miljoni euro suuruse siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise menetlus, mille Prantsusmaa on valinud, st riigi võla kandmine Sernam SA pankroti arvele, võimaldas kõrvaldada kõnealusest abist tingitud konkurentsimoonutuse. Lisaks soovis komisjon kontrollida, et Sernam SA vara ülekandmise tehingust tulenevalt ei tekkinud uut siseturuga kokkusobimatut riigiabi. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon soovis oma 16. juuli 2008. aasta otsuses kontrollida, kas Prantsusmaa on täitnud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõiget 2, nagu ta seda väidab, ning kas 41 miljoni euro suuruse siseturuga kokkusobimatu abi tagasinõudmise menetlus, mille Prantsusmaa on valinud, st riigi võla kandmine Sernam SA pankroti arvele, võimaldas kõrvaldada kõnealusest abist tingitud konkurentsimoonutuse. Lisaks soovis komisjon kontrollida, et Sernam SA vara ülekandmise tehingust tulenevalt ei tekkinud uut siseturuga kokkusobimatut riigiabi.

2.6.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

2.6.1.   Kaebuse esitajate märkused

| (38) | Esimese kaebuse esitaja hinnangul ei olnud otsuse Sernam 2 tingimused Sernam SA varade müümisel täidetud. |
| --- | --- |

(38)

Esimese kaebuse esitaja hinnangul ei olnud otsuse Sernam 2 tingimused Sernam SA varade müümisel täidetud.

| (39) | Esiteks ei olnud võõrandamisel kinni peetud Sernam 2 otsuses sätestatud tähtajast, milleks oli 30. juuni 2005, kuna ülemineku toimingud kiideti heaks 17. oktoobril 2005 ning aktsiad ei võõrandatud samal päeval. |
| --- | --- |

(39)

Esiteks ei olnud võõrandamisel kinni peetud Sernam 2 otsuses sätestatud tähtajast, milleks oli 30. juuni 2005, kuna ülemineku toimingud kiideti heaks 17. oktoobril 2005 ning aktsiad ei võõrandatud samal päeval.

| (40) | Siirdehinna osas on esimene kaebuse esitaja arvamusel, et see määrati kindlaks üksnes äriühingu Financière Sernam pakkumises viidatud hinna põhjal. See pakkumine oli iseenesest ebaseaduslik, sest selles eeldatakse uue abi saamist, eelkõige Sernam SA rekapitaliseerimist. Viimasena märgib esimene kaebuse esitaja, et Sernam Xpress ei olnud äriühingust Sernam SA sõltumatu äriühing, nagu on komisjon ka uurimise algatamise otsuses tõendanud. |
| --- | --- |

(40)

Siirdehinna osas on esimene kaebuse esitaja arvamusel, et see määrati kindlaks üksnes äriühingu Financière Sernam pakkumises viidatud hinna põhjal. See pakkumine oli iseenesest ebaseaduslik, sest selles eeldatakse uue abi saamist, eelkõige Sernam SA rekapitaliseerimist. Viimasena märgib esimene kaebuse esitaja, et Sernam Xpress ei olnud äriühingust Sernam SA sõltumatu äriühing, nagu on komisjon ka uurimise algatamise otsuses tõendanud.

| (41) | Lisaks oli ülekandmise toimingute puhul tegelikult tegemist aktsiate müügiga (share deal), st abisaajat hoiti turul, vahetus vaid ettevõtte omanik. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks oli ülekandmise toimingute puhul tegelikult tegemist aktsiate müügiga (share deal), st abisaajat hoiti turul, vahetus vaid ettevõtte omanik.

| (42) | Ta mõistab hukka ka selle, et rikuti tingimust korraldada müük läbipaistva ja avatud menetluse kaudu. Tema arvates oleks pärast Sernam SA ja Sernam Xpressi kahekordset rekapitaliseerimist tulnud pigem üldsusega konsulteerida ja panna enampakkumisele Sernam Xpressi müük, mitte aga Sernam SA müük. |
| --- | --- |

(42)

Ta mõistab hukka ka selle, et rikuti tingimust korraldada müük läbipaistva ja avatud menetluse kaudu. Tema arvates oleks pärast Sernam SA ja Sernam Xpressi kahekordset rekapitaliseerimist tulnud pigem üldsusega konsulteerida ja panna enampakkumisele Sernam Xpressi müük, mitte aga Sernam SA müük.

| (43) | Teiseks mõistab esimene kaebuse esitaja hukka manipulatsioonid varade ja kohustiste hindamisel ning müüdud ettevõtte väärtuse alahindamise. |
| --- | --- |

(43)

Teiseks mõistab esimene kaebuse esitaja hukka manipulatsioonid varade ja kohustiste hindamisel ning müüdud ettevõtte väärtuse alahindamise.

| (44) | Kolmandaks loetleb esimene kaebuse esitaja rea meetmeid, mis tema arvates kujutavad endast uut abi: rekapitaliseerimine 57 miljoni ulatuses, 41 miljoni suuruse ebaseadusliku abi sissenõudmata jätmine, nende finantsnõuete kustutamine, mis SNCFil oli Sernam SA vastu. Kõikide nende meetmete puhul oli tegemist siseturuga kokkusobimatu abiga. |
| --- | --- |

(44)

Kolmandaks loetleb esimene kaebuse esitaja rea meetmeid, mis tema arvates kujutavad endast uut abi: rekapitaliseerimine 57 miljoni ulatuses, 41 miljoni suuruse ebaseadusliku abi sissenõudmata jätmine, nende finantsnõuete kustutamine, mis SNCFil oli Sernam SA vastu. Kõikide nende meetmete puhul oli tegemist siseturuga kokkusobimatu abiga.

| (45) | Neljandaks märgib esimene kaebuse esitaja, et Sernam SA oleks tulnud pigem likvideerida kui võõrandada. Ta jagab komisjoni kahtlusi seoses teatava kulu arvessevõtmisega likvideerimise kulu arvutamisel ning on arvamusel, et Sernami ümberkorraldamise tegelik hind ei olnud mingil juhul madalam likvideerimise hinnast. |
| --- | --- |

(45)

Neljandaks märgib esimene kaebuse esitaja, et Sernam SA oleks tulnud pigem likvideerida kui võõrandada. Ta jagab komisjoni kahtlusi seoses teatava kulu arvessevõtmisega likvideerimise kulu arvutamisel ning on arvamusel, et Sernami ümberkorraldamise tegelik hind ei olnud mingil juhul madalam likvideerimise hinnast.

| (46) | Esimene kaebuse esitaja järeldab, et Prantsusmaa ametiasutused ei taganenud üksnes kohustusest nõuda sisse siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud 41 miljoni euro suurune abi, vaid nad andsid ka uut abi vähemalt 95 miljoni eurot, millele tuleb lisada garantiidena antud eri abid. |
| --- | --- |

(46)

Esimene kaebuse esitaja järeldab, et Prantsusmaa ametiasutused ei taganenud üksnes kohustusest nõuda sisse siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud 41 miljoni euro suurune abi, vaid nad andsid ka uut abi vähemalt 95 miljoni eurot, millele tuleb lisada garantiidena antud eri abid.

| (47) | Teine kaebuse esitaja ei ole omalt poolt uurimise algatamise otsuse kohta märkuseid esitanud. |
| --- | --- |

(47)

Teine kaebuse esitaja ei ole omalt poolt uurimise algatamise otsuse kohta märkuseid esitanud.

2.6.2.   Märkused huvitatud isikutelt, kelle hinnangul oli otsust Sernam 2 täidetud

2.6.2.1.   SNCFi märkused

| (48) | SNCFi hinnangul olid otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud. Ta väidab, et müüs kõik Sernami varad ühe paketina enne 30. juunit 2005 turuhinnaga äriühingule, kellega tal ei olnud õiguslikku seost, ning tegi seda läbipaistva ja avatud menetluse teel. |
| --- | --- |

(48)

SNCFi hinnangul olid otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud. Ta väidab, et müüs kõik Sernami varad ühe paketina enne 30. juunit 2005 turuhinnaga äriühingule, kellega tal ei olnud õiguslikku seost, ning tegi seda läbipaistva ja avatud menetluse teel.

| (49) | SNCFi väidete kohaselt olid ülekandmistehingud lahutamatud ja samaaegsed. Komisjon ei või seega viidata nende kunstlikule lahutamisele. |
| --- | --- |

(49)

SNCFi väidete kohaselt olid ülekandmistehingud lahutamatud ja samaaegsed. Komisjon ei või seega viidata nende kunstlikule lahutamisele.

| (50) | Ta on seisukohal, et negatiivse hinna puhul on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõte, kui võõrandamise kulu on madalam likvideerimise kulust, mida kannab riik kui aktsionär, ja esitab üksikasjalikud märkused selle tõendamiseks. |
| --- | --- |

(50)

Ta on seisukohal, et negatiivse hinna puhul on täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõte, kui võõrandamise kulu on madalam likvideerimise kulust, mida kannab riik kui aktsionär, ja esitab üksikasjalikud märkused selle tõendamiseks.

| (51) | Viimasena rõhutab ta, et 41 miljoni euro suuruse abi tagasimaksmise kohustus kanti Sernam SA likvideerimisel kohustiste alla. |
| --- | --- |

(51)

Viimasena rõhutab ta, et 41 miljoni euro suuruse abi tagasimaksmise kohustus kanti Sernam SA likvideerimisel kohustiste alla.

2.6.2.2.   Butler Capital Partners märkused

| (52) | BCP täpsustab esmalt oma sekkumist Sernam Xpressi kapitali. |
| --- | --- |

(52)

BCP täpsustab esmalt oma sekkumist Sernam Xpressi kapitali.

| (53) | Teiseks kirjeldab BCP täpsemalt äriühingu Coulonge tagasiostmise eesmärki. |
| --- | --- |

(53)

Teiseks kirjeldab BCP täpsemalt äriühingu Coulonge tagasiostmise eesmärki.

| (54) | Kolmandaks vaidlustab BCP selle, et Sernam Xpressil oli pärast 57 miljoni euro ja 2 miljoni euro suurust rekapitaliseerimist likviidsete vahendite ülejääk. BCP pidi likviidsuspositsiooni tõstmiseks vastuvõetavale tasemele tegema 6 miljoni euro suuruse kapitalisisendi, võttes arvesse finantskaotust. |
| --- | --- |

(54)

Kolmandaks vaidlustab BCP selle, et Sernam Xpressil oli pärast 57 miljoni euro ja 2 miljoni euro suurust rekapitaliseerimist likviidsete vahendite ülejääk. BCP pidi likviidsuspositsiooni tõstmiseks vastuvõetavale tasemele tegema 6 miljoni euro suuruse kapitalisisendi, võttes arvesse finantskaotust.

| (55) | Neljandaks vaidlustab BCP selle, et 41 miljoni euro suuruse abi kasum kanti äriühingule Sernam Xpress. BCP hinnangul on selline olukord võimalik üksnes juhul, kui oleks tõendatud, et Sernam SA tegevuse ülekandmine ei toimunud turuhinnaga. BCP sõnul toimus ülekandmine avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse kaudu. BCP tuletab ka meelde, et ülekandmise protsessiga kaasnes eksperdihinnang. |
| --- | --- |

(55)

Neljandaks vaidlustab BCP selle, et 41 miljoni euro suuruse abi kasum kanti äriühingule Sernam Xpress. BCP hinnangul on selline olukord võimalik üksnes juhul, kui oleks tõendatud, et Sernam SA tegevuse ülekandmine ei toimunud turuhinnaga. BCP sõnul toimus ülekandmine avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse kaudu. BCP tuletab ka meelde, et ülekandmise protsessiga kaasnes eksperdihinnang.

| (56) | Sernami üle kontrolli omandamise tagajärgedega seoses analüüsib BCP kapitali suurendamist müügina ja on seisukohal, et vastavalt Banksi (14) ja SMI (15) kohtuotsustele ei kandu hüpoteetilise abi tagasinõudmine üle äriühingule Financière Sernam ega tema tütarettevõtjale Sernam Xpress. |
| --- | --- |

(56)

Sernami üle kontrolli omandamise tagajärgedega seoses analüüsib BCP kapitali suurendamist müügina ja on seisukohal, et vastavalt Banksi (14) ja SMI (15) kohtuotsustele ei kandu hüpoteetilise abi tagasinõudmine üle äriühingule Financière Sernam ega tema tütarettevõtjale Sernam Xpress.

2.7.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

2.7.1.   Otsuse Sernam 2 täitmise kohta

2.7.1.1.   Müügi puhul tähtajast kinnipidamise kohta

| (57) | Prantsusmaa ametiasutused on arvamusel, et ostja jaoks juriidiliselt siduv äriühingu ülevõtmise pakkumine tehti 30. juunil 2005 ja SNCF võttis selle samal päeval vastu, mis muutis Prantsuse lepinguõiguse kohaselt kokkuleppe tagasivõtmatuks. |
| --- | --- |

(57)

Prantsusmaa ametiasutused on arvamusel, et ostja jaoks juriidiliselt siduv äriühingu ülevõtmise pakkumine tehti 30. juunil 2005 ja SNCF võttis selle samal päeval vastu, mis muutis Prantsuse lepinguõiguse kohaselt kokkuleppe tagasivõtmatuks.

2.7.1.2.   Müügihinna kohta

| (58) | Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et otsusega Sernam 2 ei keelatud negatiivse hinnaga müüki ning et kohtupraktika kohaselt võib see endast kujutada turuhinda. |
| --- | --- |

(58)

Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et otsusega Sernam 2 ei keelatud negatiivse hinnaga müüki ning et kohtupraktika kohaselt võib see endast kujutada turuhinda.

| (59) | Varad müüdi 57 miljoni euro suuruse negatiivse hinnaga, mis vastas summale, millega SNCF rekapitaliseeris äriühingu Sernam SA. See hind oli parem, kui esialgu tehtud ligikaudsed pakkumised, ning tegemist oli ainsa siduva pakkumisega, mida lepinguga SNCFile pakuti. Seda kinnitasid mitmed sõltumatud eksperdid (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings ja la Commission des Participations et Transferts). |
| --- | --- |

(59)

Varad müüdi 57 miljoni euro suuruse negatiivse hinnaga, mis vastas summale, millega SNCF rekapitaliseeris äriühingu Sernam SA. See hind oli parem, kui esialgu tehtud ligikaudsed pakkumised, ning tegemist oli ainsa siduva pakkumisega, mida lepinguga SNCFile pakuti. Seda kinnitasid mitmed sõltumatud eksperdid (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings ja la Commission des Participations et Transferts).

| (60) | Prantsusmaa ametiasutuste sõnul oli eelnevalt SNCFi teostatud rekapitaliseerimine lihtsalt üks toimimisvõimalus. Komisjon ei saa seetõttu Sernami varade turuväärtuse vaidlustamiseks viidata rekapitaliseerimisele, isegi kui turuhinna olemasolu välistas negatiivse hinna puhul igasuguse kvalifitseerimise abina. |
| --- | --- |

(60)

Prantsusmaa ametiasutuste sõnul oli eelnevalt SNCFi teostatud rekapitaliseerimine lihtsalt üks toimimisvõimalus. Komisjon ei saa seetõttu Sernami varade turuväärtuse vaidlustamiseks viidata rekapitaliseerimisele, isegi kui turuhinna olemasolu välistas negatiivse hinna puhul igasuguse kvalifitseerimise abina.

2.7.1.3.   Varade müügi kohta

| (61) | Vastusena komisjoni analüüsile, mille kohaselt Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam toimus kahe järjestikuse tehingu kaudu, st: 1) kontsernisisene varade ülekandmine äriühingult Sernam SA äriühingule Sernam Xpress (sel ajal 100 % Sernam SA tütarettevõtja), 2) äriühingu Sernam Xpress müük äriühingule Financière Sernam, mis kujutas endast aktsiate müüki (share deal) ning mitte varade müüki, on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et tegemist on kunstliku ja põhjendamatu lahutamisega. |
| --- | --- |

(61)

Vastusena komisjoni analüüsile, mille kohaselt Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam toimus kahe järjestikuse tehingu kaudu, st: 1) kontsernisisene varade ülekandmine äriühingult Sernam SA äriühingule Sernam Xpress (sel ajal 100 % Sernam SA tütarettevõtja), 2) äriühingu Sernam Xpress müük äriühingule Financière Sernam, mis kujutas endast aktsiate müüki (share deal) ning mitte varade müüki, on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et tegemist on kunstliku ja põhjendamatu lahutamisega.

| (62) | Esiteks vastasid ülekandmise tehingud nn kapitalisisendi ja võõrandamise tehingule, mida viidi ellu rekapitaliseerimise abil, st tegemist oli lahutamatu tehinguga, mis tehti kahel põhjusel: 1) Prantsuse õiguse kohaselt ei olnud võimalik varasid müüa negatiivse hinnaga ja 2) tuli tagada, et ülevõtjal ei ole juriidilist seost SNCFiga. |
| --- | --- |

(62)

Esiteks vastasid ülekandmise tehingud nn kapitalisisendi ja võõrandamise tehingule, mida viidi ellu rekapitaliseerimise abil, st tegemist oli lahutamatu tehinguga, mis tehti kahel põhjusel: 1) Prantsuse õiguse kohaselt ei olnud võimalik varasid müüa negatiivse hinnaga ja 2) tuli tagada, et ülevõtjal ei ole juriidilist seost SNCFiga.

| (63) | Võttes arvesse majanduslikku olukorda – ettevõtja teenis püsivalt kahjumit (võõrandamisele eelneva nelja eelarveaasta jooksul kogunenud kahjum oli 309,2 miljonit eurot) –, olid Sernam SA varad üldise negatiivse väärtusega. |
| --- | --- |

(63)

Võttes arvesse majanduslikku olukorda – ettevõtja teenis püsivalt kahjumit (võõrandamisele eelneva nelja eelarveaasta jooksul kogunenud kahjum oli 309,2 miljonit eurot) –, olid Sernam SA varad üldise negatiivse väärtusega.

| (64) | Selleks et täita Prantsuse õiguses esinevat nõuet, mille kohaselt ei tohi müük toimuda negatiivse hinnaga, ning tagada võõrandamise majanduslik erapooletus, kasutati võõrandatavate varade negatiivse väärtuse puhul järgmist tava: 1) ostja makstav hind on sümboolne, 2) kehtestada tuleb mehhanism, mille eesmärk on ostjale kahjude hüvitamine (kas müüja osalemine kapitali suurendamises enne võõrandamist või kustutab müüja võlanõuded, mis võõrandataval äriühingul olid). |
| --- | --- |

(64)

Selleks et täita Prantsuse õiguses esinevat nõuet, mille kohaselt ei tohi müük toimuda negatiivse hinnaga, ning tagada võõrandamise majanduslik erapooletus, kasutati võõrandatavate varade negatiivse väärtuse puhul järgmist tava: 1) ostja makstav hind on sümboolne, 2) kehtestada tuleb mehhanism, mille eesmärk on ostjale kahjude hüvitamine (kas müüja osalemine kapitali suurendamises enne võõrandamist või kustutab müüja võlanõuded, mis võõrandataval äriühingul olid).

| (65) | Selleks et vältida olukorda, kus Sernam SA võlausaldajad seavad kahtluse alla tehingu kehtivuse või kasutavad vastuväite esitamise õigust, tuli varade pakett liita kohustistega, mis olid vajalikud äriühingu Sernam tegevuse jätkamiseks. Lihtsalt varade müük ei oleks võimaldanud nende kohustiste liitmist. |
| --- | --- |

(65)

Selleks et vältida olukorda, kus Sernam SA võlausaldajad seavad kahtluse alla tehingu kehtivuse või kasutavad vastuväite esitamise õigust, tuli varade pakett liita kohustistega, mis olid vajalikud äriühingu Sernam tegevuse jätkamiseks. Lihtsalt varade müük ei oleks võimaldanud nende kohustiste liitmist.

| (66) | Seega tuli kasutada varade osalist ülekandmist, mis tuleneb Prantsusmaa äriseadustiku artiklites L236-16 kuni L236-21 sätestatud ettevõtete osadeks jagamise korrast. Sellega seoses täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et varade ülekandmine oli samaväärne müügiga, kuna tegemist oli samuti omandiõiguse ülekandmisega, mille eest tasuti kapitalisisendi saanud äriühingu emiteeritud väärtpaberitega. |
| --- | --- |

(66)

Seega tuli kasutada varade osalist ülekandmist, mis tuleneb Prantsusmaa äriseadustiku artiklites L236-16 kuni L236-21 sätestatud ettevõtete osadeks jagamise korrast. Sellega seoses täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et varade ülekandmine oli samaväärne müügiga, kuna tegemist oli samuti omandiõiguse ülekandmisega, mille eest tasuti kapitalisisendi saanud äriühingu emiteeritud väärtpaberitega.

| (67) | Kuna vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2 ei võinud soetajal olla õiguslikku seost SNCFiga, siis ei olnud võimalik varasid otse paketina üle kanda äriühingule Financière Sernam, sest sel juhul oleks äriühingust Sernam SA saanud ülekandmise tõttu automaatselt äriühingu Financière Sernam aktsionär. See selgitab varade osalist ülekandmist äriühingule Sernam Xpress ning seejärel Sernam Xpressi võõrandamist äriühingule Financière Sernam. |
| --- | --- |

(67)

Kuna vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2 ei võinud soetajal olla õiguslikku seost SNCFiga, siis ei olnud võimalik varasid otse paketina üle kanda äriühingule Financière Sernam, sest sel juhul oleks äriühingust Sernam SA saanud ülekandmise tõttu automaatselt äriühingu Financière Sernam aktsionär. See selgitab varade osalist ülekandmist äriühingule Sernam Xpress ning seejärel Sernam Xpressi võõrandamist äriühingule Financière Sernam.

| (68) | Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei kujuta varade osaline üleminek mingil juhul kontsernisisest ülekandmist, sest Sernam Xpress on nn riiulifirma, keda on kasutatud äriühingu Sernam SA varade paketina paigutamiseks ainsal eesmärgil võimaldada nende ühel ajal võõrandamist soetajale – äriühingule Financière Sernam –, mitte aga emaettevõtja tegevuse jätkamiseks. Need varad paigutati hoiule ja kanti äriühingule Sernam Xpress üle turuhinnaga, et tehing realiseerida. Vara ülekandmisega kaasnes igal juhul omandiõiguse ülekandmine, mille jaoks Sernam Xpress emiteeris osa 100eurosest nimiväärtusest. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul näitab see meede endast varade ja kohustiste tegelikku väärtust pärast 57 miljoni euro suurust rekapitaliseerimist. |
| --- | --- |

(68)

Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei kujuta varade osaline üleminek mingil juhul kontsernisisest ülekandmist, sest Sernam Xpress on nn riiulifirma, keda on kasutatud äriühingu Sernam SA varade paketina paigutamiseks ainsal eesmärgil võimaldada nende ühel ajal võõrandamist soetajale – äriühingule Financière Sernam –, mitte aga emaettevõtja tegevuse jätkamiseks. Need varad paigutati hoiule ja kanti äriühingule Sernam Xpress üle turuhinnaga, et tehing realiseerida. Vara ülekandmisega kaasnes igal juhul omandiõiguse ülekandmine, mille jaoks Sernam Xpress emiteeris osa 100eurosest nimiväärtusest. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul näitab see meede endast varade ja kohustiste tegelikku väärtust pärast 57 miljoni euro suurust rekapitaliseerimist.

| (69) | Prantsusmaa ametiasutused on lisanud menetluse algatamise otsusele vastuseks esitatud tähelepanekutele õigusteaduste professori Nicolas Molfessis’i arvamuse, kelle sõnul: „[P]rantsuse õiguse [...] kohaselt ei olnud SNCFil võimalik kanda äriühingu Sernam varasid paketina otse üle äriühingule Financière Sernam; kohaldatavate õigusnormide põhjal oli SNCFil kohustus kasutada ülekandmise ja võõrandamise tehingut, et täita komisjoni kehtestatud piiranguid:






  — | kuna Prantsuse õiguses ei ole negatiivse hinnaga müümise mõistet, ei olnud tehingut võimalik teostada turuhinnaga – nagu komisjon nõudis – ilma eelneva rekapitaliseerimiseta; |
| --- | --- | --- |

(69)

Prantsusmaa ametiasutused on lisanud menetluse algatamise otsusele vastuseks esitatud tähelepanekutele õigusteaduste professori Nicolas Molfessis’i arvamuse, kelle sõnul: „[P]rantsuse õiguse [...] kohaselt ei olnud SNCFil võimalik kanda äriühingu Sernam varasid paketina otse üle äriühingule Financière Sernam; kohaldatavate õigusnormide põhjal oli SNCFil kohustus kasutada ülekandmise ja võõrandamise tehingut, et täita komisjoni kehtestatud piiranguid:

—

kuna Prantsuse õiguses ei ole negatiivse hinnaga müümise mõistet, ei olnud tehingut võimalik teostada turuhinnaga – nagu komisjon nõudis – ilma eelneva rekapitaliseerimiseta;

| — | Prantsuse õiguses ei ole võla ülekandmise mõistet ning seades lepingu ülekandmise tingimuseks kõikide lepingupoolte eelneva kokkuleppele, mida on tegelikkuses võimatu saavutada, eeldas tegevuse jätkamiseks vajalik põhitegevusega seotud kohustiste ülekandmine varade osalise ülekandmise meetodi kasutamist, et kõnealune takistus ületada. Varade osalise ülekandmise meetodi kasutamine nõudis ettevõtja Sernam Xpress kasutamist vaheastmena, et pidada kinni komisjoni esitatud tingimusest, mille kohaselt ei tohi olla õiguslikku seost võõrandaja ja ülevõtja vahel. |
| --- | --- |

—

Prantsuse õiguses ei ole võla ülekandmise mõistet ning seades lepingu ülekandmise tingimuseks kõikide lepingupoolte eelneva kokkuleppele, mida on tegelikkuses võimatu saavutada, eeldas tegevuse jätkamiseks vajalik põhitegevusega seotud kohustiste ülekandmine varade osalise ülekandmise meetodi kasutamist, et kõnealune takistus ületada. Varade osalise ülekandmise meetodi kasutamine nõudis ettevõtja Sernam Xpress kasutamist vaheastmena, et pidada kinni komisjoni esitatud tingimusest, mille kohaselt ei tohi olla õiguslikku seost võõrandaja ja ülevõtja vahel.

Äriühingu Sernam rakendatud skeemi tuleb käsitada varade paketina võõrandamisena:

| — | ülekandmise ja võõrandamise tehingut, mis on praktikas hästi tuntud, on kassatsioonikohus alati käsitlenud varade võõrandamisena, juhul kui on ilmne, et kaks toimingut on lahutamatud; viimaste puhul oli lõppkokkuvõttes tegemist varade ülekandmisega; |
| --- | --- |

—

ülekandmise ja võõrandamise tehingut, mis on praktikas hästi tuntud, on kassatsioonikohus alati käsitlenud varade võõrandamisena, juhul kui on ilmne, et kaks toimingut on lahutamatud; viimaste puhul oli lõppkokkuvõttes tegemist varade ülekandmisega;

| — | kahtlemata iseloomustab käesolevat juhtu lahutamatus; osaliste vahel allkirjastatud eri lepingutest nähtub väga selgelt tahe käsitada eri toimingud vastastikku sõltuvatena ning et ainus lõppeesmärk on Sernami varade ülekandmine äriühingule Financière Sernam.” |
| --- | --- |

—

kahtlemata iseloomustab käesolevat juhtu lahutamatus; osaliste vahel allkirjastatud eri lepingutest nähtub väga selgelt tahe käsitada eri toimingud vastastikku sõltuvatena ning et ainus lõppeesmärk on Sernami varade ülekandmine äriühingule Financière Sernam.”

| (70) | Prantsusmaa ametiasutuste sõnul müüdi Sernam SA varad paketina äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, ning tehti seda turuhinnale vastava hinnaga pärast avatud, läbipaistva, tingimusteta ja mittediskrimineeriva hankemenetluse raames peetud võõrandamist käsitlevaid läbirääkimisi vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2. |
| --- | --- |

(70)

Prantsusmaa ametiasutuste sõnul müüdi Sernam SA varad paketina äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, ning tehti seda turuhinnale vastava hinnaga pärast avatud, läbipaistva, tingimusteta ja mittediskrimineeriva hankemenetluse raames peetud võõrandamist käsitlevaid läbirääkimisi vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2.

2.7.1.4.   Valikumenetluse avatud ja läbipaistva laadi kohta

| (71) | Prantsusmaa ametiasutuste jaoks on sisuliselt vale väide, mille kohaselt ei viidanud Sernam SA varade võimalikele soetajatele edastatud toimikus Sernam Xpressi, vaid Sernam SA varade müügile. Lisaks ei tähendanud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse nõue uue hankemenetluse korraldamist pärast rekapitaliseerimist, sest sel on üksnes otsene mõju hankemenetlusele ja sellest tulenevale negatiivsele hinnale. |
| --- | --- |

(71)

Prantsusmaa ametiasutuste jaoks on sisuliselt vale väide, mille kohaselt ei viidanud Sernam SA varade võimalikele soetajatele edastatud toimikus Sernam Xpressi, vaid Sernam SA varade müügile. Lisaks ei tähendanud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse nõue uue hankemenetluse korraldamist pärast rekapitaliseerimist, sest sel on üksnes otsene mõju hankemenetlusele ja sellest tulenevale negatiivsele hinnale.

2.7.1.5.   Õiguspärase ootuse kohta

| (72) | Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et nähes sõnaselgelt ette võimaluse võõrandada äriühingu Sernam varad paketina, tekitas otsus Sernam 2 SNCFi juhatuses kui Prantsusmaa ametiasutustes põhjendatud lootuse seoses asjaoluga, et neil oli lubatud sellisel viisil tegutseda. Riigiabi käsitleva uurimismenetluse algatamisel eirati seega õiguspärast ootust, mis Prantsusmaa ametiasutustel oli otsuse Sernam 2 põhjal, ning seda enam, et nad tegutsesid komisjoni suhtes täiesti läbipaistvalt, edastades talle kõik vajalikud selgitused võõrandamise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(72)

Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et nähes sõnaselgelt ette võimaluse võõrandada äriühingu Sernam varad paketina, tekitas otsus Sernam 2 SNCFi juhatuses kui Prantsusmaa ametiasutustes põhjendatud lootuse seoses asjaoluga, et neil oli lubatud sellisel viisil tegutseda. Riigiabi käsitleva uurimismenetluse algatamisel eirati seega õiguspärast ootust, mis Prantsusmaa ametiasutustel oli otsuse Sernam 2 põhjal, ning seda enam, et nad tegutsesid komisjoni suhtes täiesti läbipaistvalt, edastades talle kõik vajalikud selgitused võõrandamise meetodi kohta.

2.7.2.   Äriühingult Sernam SA äriühingule Sernam Xpress üle kantud varade ja kohustiste hindamisel tehtud väidetavate manipulatsioonide kohta

| (73) | Seoses väidetavate manipulatsioonidega väärtuse hindamisel lükkavad Prantsusmaa ametiasutused esmalt tagasi 22 miljoni suuruse väärtuskärpe varade hindamisel. Võõrandamisele järgneva varade osalise ülekandmise tehingu suhtes kohaldatavate raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei tulnud hinnata bilansilist netoväärtust, nagu väidab esimene kaebuse esitaja, vaid tegelike varade ja kohustiste väärtust. Neid väärtusi hinnati turuhinna või sõltumatute ekspertide hinnangute põhjal. Kehtivaid raamatupidamiseeskirju kohaldati ka edasilükatud maksustamisest tulenevate soodustuste väärtuse hindamisel. Kaubamärgiportfelli hindamisel põhineti Euroopa Komisjoni hinnangul, mis tehti 23. mai 2001. aastal, mil SNCF tegi kapitalisisendi äriühingusse SCS Sernam. |
| --- | --- |

(73)

Seoses väidetavate manipulatsioonidega väärtuse hindamisel lükkavad Prantsusmaa ametiasutused esmalt tagasi 22 miljoni suuruse väärtuskärpe varade hindamisel. Võõrandamisele järgneva varade osalise ülekandmise tehingu suhtes kohaldatavate raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei tulnud hinnata bilansilist netoväärtust, nagu väidab esimene kaebuse esitaja, vaid tegelike varade ja kohustiste väärtust. Neid väärtusi hinnati turuhinna või sõltumatute ekspertide hinnangute põhjal. Kehtivaid raamatupidamiseeskirju kohaldati ka edasilükatud maksustamisest tulenevate soodustuste väärtuse hindamisel. Kaubamärgiportfelli hindamisel põhineti Euroopa Komisjoni hinnangul, mis tehti 23. mai 2001. aastal, mil SNCF tegi kapitalisisendi äriühingusse SCS Sernam.

| (74) | Kohustiste väärtuse hindamise osas on Prantsuse ametiasutused seisukohal, et üle kanti üksnes kapitalisisendi saanud äriühingu tegevuse jätkamiseks vajalikud kohustised. Lisaks vastas negatiivse firmaväärtuse hindamine üksnes raamatupidamisarvestusse kantud 57 miljoni euro suurusele negatiivsele turuväärtusele. |
| --- | --- |

(74)

Kohustiste väärtuse hindamise osas on Prantsuse ametiasutused seisukohal, et üle kanti üksnes kapitalisisendi saanud äriühingu tegevuse jätkamiseks vajalikud kohustised. Lisaks vastas negatiivse firmaväärtuse hindamine üksnes raamatupidamisarvestusse kantud 57 miljoni euro suurusele negatiivsele turuväärtusele.

2.7.3.   Äriühingult Sernam Xpress 41 miljoni euro suuruse abi sissenõudmise kohustuse puudumise kohta

| (75) | Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et aktsiate müümise (share deal) ja varade omandamise (asset deal) eristamine, millele tuginesid komisjoni väited kohtuasjades SMI (16) ja CDA, (17) ei ole kõnealusel juhul asjakohane. |
| --- | --- |

(75)

Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et aktsiate müümise (share deal) ja varade omandamise (asset deal) eristamine, millele tuginesid komisjoni väited kohtuasjades SMI (16) ja CDA, (17) ei ole kõnealusel juhul asjakohane.

2.7.3.1.   Tehingu kontsernisiseseks ülekandeks ja aktsiate müümiseks lahutamise kohta

| (76) | Põhjendustes 61–70 kirjeldatud põhjustel on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et Sernam SA tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmine ei kujuta endast kontsernisisest ülekandmist ja seejärel aktsiate müümist (share deal), vaid varade võõrandamist kolmandale isikule. |
| --- | --- |

(76)

Põhjendustes 61–70 kirjeldatud põhjustel on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et Sernam SA tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmine ei kujuta endast kontsernisisest ülekandmist ja seejärel aktsiate müümist (share deal), vaid varade võõrandamist kolmandale isikule.

| (77) | Lisaks märgivad nad, et äriühingu Sernam Xpress turuhinnas oleks kindlasti arvesse võetud 41 miljoni euro suuruse võla olemasolu, kui abi oleks olnud üle kantud. Sellisel juhul oleks negatiivne hind olnud 98 miljonit eurot (57 + 41). Negatiivne makstud hind ehk hind, mida Financière Sernam tegelikkuses sai, oli vaid 57 miljonit eurot. Seega säästis müüja 41 miljonit eurot, aga just temale jäi seega abist saadav majanduskasu. Nad viitavad sellega seoses Banksi kohtuotsusele (18). |
| --- | --- |

(77)

Lisaks märgivad nad, et äriühingu Sernam Xpress turuhinnas oleks kindlasti arvesse võetud 41 miljoni euro suuruse võla olemasolu, kui abi oleks olnud üle kantud. Sellisel juhul oleks negatiivne hind olnud 98 miljonit eurot (57 + 41). Negatiivne makstud hind ehk hind, mida Financière Sernam tegelikkuses sai, oli vaid 57 miljonit eurot. Seega säästis müüja 41 miljonit eurot, aga just temale jäi seega abist saadav majanduskasu. Nad viitavad sellega seoses Banksi kohtuotsusele (18).

2.7.3.2.   CDA ja SMI kohtuotsuste tingimuste täitmise kohta

| (78) | Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et Euroopa Kohus on oma CDA kohtuotsuses seisukohal, et asjaolu, et CDA jätkas abi saavate ettevõtjate tegevust, ei tõenda iseenesest tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise tahet (19). |
| --- | --- |

(78)

Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et Euroopa Kohus on oma CDA kohtuotsuses seisukohal, et asjaolu, et CDA jätkas abi saavate ettevõtjate tegevust, ei tõenda iseenesest tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise tahet (19).

| (79) | Euroopa Kohus täpsustas, et tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise tahet ei olnud, kuna CDA maksis äriühingu LCA vara ülevõtmisel turuhinnale vastavat hinda (20). |
| --- | --- |

(79)

Euroopa Kohus täpsustas, et tagastamiskorralduse tagajärgedest kõrvalehoidmise tahet ei olnud, kuna CDA maksis äriühingu LCA vara ülevõtmisel turuhinnale vastavat hinda (20).

| (80) | Prantsusmaa ametiasutuste väitel ei kantud tehinguga, millega Sernam Xpress omandas omandiõiguse Sernam SA varade ja osaliselt kohustiste üle nende turuhinnaga, äriühingule Sernam Xpress tegelikult üle 41 miljoni euro suurusest abist tulenevalt eelist. Lisaks ei saa komisjon viidata asjaolule, et pärast vara tagasiostmist oli Sernam SA nn tühi kest, kellelt ei ole võimalik tagasi nõuda siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud abi. Sellise juba CDA kohtuotsuses esitatud väite lükkas Euroopa Kohus tagasi (21). |
| --- | --- |

(80)

Prantsusmaa ametiasutuste väitel ei kantud tehinguga, millega Sernam Xpress omandas omandiõiguse Sernam SA varade ja osaliselt kohustiste üle nende turuhinnaga, äriühingule Sernam Xpress tegelikult üle 41 miljoni euro suurusest abist tulenevalt eelist. Lisaks ei saa komisjon viidata asjaolule, et pärast vara tagasiostmist oli Sernam SA nn tühi kest, kellelt ei ole võimalik tagasi nõuda siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud abi. Sellise juba CDA kohtuotsuses esitatud väite lükkas Euroopa Kohus tagasi (21).

| (81) | Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad, et Sernam SA varade paketina võõrandamine oli võimalus, mille nägi sõnaselgelt ette komisjon. Asjaolu, et SNCF müüs äriühingu Sernam varad turuhinnaga äriühingule läbipaistva ja avatud menetluse teel, ei saa mingil juhul käsitada kõrvalehoidmisena. |
| --- | --- |

(81)

Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad, et Sernam SA varade paketina võõrandamine oli võimalus, mille nägi sõnaselgelt ette komisjon. Asjaolu, et SNCF müüs äriühingu Sernam varad turuhinnaga äriühingule läbipaistva ja avatud menetluse teel, ei saa mingil juhul käsitada kõrvalehoidmisena.

| (82) | Seda enam, et komisjon ise oli arvamusel, et selline kõrvalehoidmine oli välistatud, „kui abisaajaks olnud äriühingu vara terviklik üleminek toimub turuhinnaga ja menetluses, mis ei ole tingimuslik ja on avatud kõikidele selle äriühingu konkurentidele” (22). |
| --- | --- |

(82)

Seda enam, et komisjon ise oli arvamusel, et selline kõrvalehoidmine oli välistatud, „kui abisaajaks olnud äriühingu vara terviklik üleminek toimub turuhinnaga ja menetluses, mis ei ole tingimuslik ja on avatud kõikidele selle äriühingu konkurentidele” (22).

| (83) | Seoses komisjoni väitega, (23) mille kohaselt ei võimaldanud tehing üksnes varasid hoiustada, nagu on lubatud CDA kohtuotsuses, vaid võimaldas ka luua struktuuri, et rahastada uusi investeeringuid nagu äriühingu Coulonge tagasiostmine, tuleb nentida, et äriühing Sernam Xpress omandas äriühingu Coulonge Services samal ajal, kui BCP võttis üle äriühingu Sernam Xpress, ning et Sernam Xpress võis äriühingu Coulogne omandamise teoks tegemisel tugineda uutele rahalistele vahenditele, mille sisestas BCP, kui see Sernam Xpressi üle võttis. |
| --- | --- |

(83)

Seoses komisjoni väitega, (23) mille kohaselt ei võimaldanud tehing üksnes varasid hoiustada, nagu on lubatud CDA kohtuotsuses, vaid võimaldas ka luua struktuuri, et rahastada uusi investeeringuid nagu äriühingu Coulonge tagasiostmine, tuleb nentida, et äriühing Sernam Xpress omandas äriühingu Coulonge Services samal ajal, kui BCP võttis üle äriühingu Sernam Xpress, ning et Sernam Xpress võis äriühingu Coulogne omandamise teoks tegemisel tugineda uutele rahalistele vahenditele, mille sisestas BCP, kui see Sernam Xpressi üle võttis.

| (84) | Seega on vastupidiselt komisjoni väljendatud kahtlustele täidetud ka see kriteerium, mida Prantsusmaa ametiasutused peavad CDA kohtuotsuse nn kolmandaks kriteeriumiks. |
| --- | --- |

(84)

Seega on vastupidiselt komisjoni väljendatud kahtlustele täidetud ka see kriteerium, mida Prantsusmaa ametiasutused peavad CDA kohtuotsuse nn kolmandaks kriteeriumiks.

2.7.4.   Äriühingule Sernam Xpress ja/või äriühingule Financière Sernam suunatud uue abi kohta

| (85) | 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis esineva uue abi (SNCF rekapitaliseerib äriühingut Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses ja Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses; SNCFi antud garantiid äriühingule Financière Sernam; lepingust taganemise klausel) kohta leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et kuna müük toimus turuhinnaga avaliku ja läbipaistva hankemenetluse teel ning likvideerimiskulust madalama kuluga, siis ei olnud tegemist abiga. |
| --- | --- |

(85)

21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis esineva uue abi (SNCF rekapitaliseerib äriühingut Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses ja Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses; SNCFi antud garantiid äriühingule Financière Sernam; lepingust taganemise klausel) kohta leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et kuna müük toimus turuhinnaga avaliku ja läbipaistva hankemenetluse teel ning likvideerimiskulust madalama kuluga, siis ei olnud tegemist abiga.

| (86) | Lisaks oli äriühingu Financière Sernam esitatud negatiivne hind kooskõlas sõltumatute ekspertide hinnanguga. |
| --- | --- |

(86)

Lisaks oli äriühingu Financière Sernam esitatud negatiivne hind kooskõlas sõltumatute ekspertide hinnanguga.

| (87) | Prantsusmaa ametiasutused täpsustavad, et lepingust taganemise klausel lisati 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolli äriühingu Financière Sernam nõudel ning üksnes tema kaitsmiseks komisjoni negatiivse otsuse vastu. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei olnud sellist liiki klausli puudumisel võõrandamine võimalik ning nad väidavad, et komisjon ei seadnud sellist klauslit kahtluse alla ühe eelmise juhtumi puhul (24). |
| --- | --- |

(87)

Prantsusmaa ametiasutused täpsustavad, et lepingust taganemise klausel lisati 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolli äriühingu Financière Sernam nõudel ning üksnes tema kaitsmiseks komisjoni negatiivse otsuse vastu. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul ei olnud sellist liiki klausli puudumisel võõrandamine võimalik ning nad väidavad, et komisjon ei seadnud sellist klauslit kahtluse alla ühe eelmise juhtumi puhul (24).

3.   KOMISJONI HINNANG

3.1.   SERNAM 2 OTSUSE ARTIKLI 3 PÕHJENDUSE MEELDETULETAMINE

| (88) | Komisjon tuletab esmalt meelde, et käesolev menetlus algatati vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (25) artiklile 16, sest komisjonil olid andmed, et Prantsusmaa oli kuritarvitanud otsuses Sernam 2 sätestatud tingimustel lubatud abi ning teinud seda pärast otsuses Sernam 1 sätestatud tingimustel lubatud abi kuritarvitamist. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon tuletab esmalt meelde, et käesolev menetlus algatati vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (25) artiklile 16, sest komisjonil olid andmed, et Prantsusmaa oli kuritarvitanud otsuses Sernam 2 sätestatud tingimustel lubatud abi ning teinud seda pärast otsuses Sernam 1 sätestatud tingimustel lubatud abi kuritarvitamist.

| (89) | Komisjon on seisukohal, et tuleb meelde tuletada otsuse Sernam 2 artiklis 3 sätestatud tingimuste kehtestamise põhjused (26):
  „[...] arvestades eespool täheldatud abi kuritarvituslikku rakendamist ja ümberkorraldamiskava kestuse pikendamist, hindab komisjon, et Sernam peab andma erilise vastumeetme, tõmbudes kestvalt tagasi põhimõtteliselt ületootlusega turusegmentidelt, selleks et oleks võimalik õigustada ühe osa kõnealuse abi heakskiitmist.
  Riigiabi andmine struktuurilise ületootluse või koguni languse olukorras olevatel turgudel vahetuks tagajärjeks oleks nimelt võimaldada ühel ettevõttel, kes oleks pidanud oma tegevuse lõpetama avaldunud raskuste tõttu, hõivata kunstlikult äärmiselt suure nõudlusega turuosi konkureerivate ja rahaliselt elujõuliste ettevõtete arvelt. Ka tuleb vältida, et abil oleks ebasoovitav mõju tõrjuda suure nõudlusega turult rahaliselt elujõulisi ettevõtteid selliste ettevõtete kasuks, mis ei ole võimelised oma vahenditega ellu jääma.
  Selles mõttes hindab komisjon, et Sernam peab oma tegevuse kestvalt lõpetama nendel ületootlusega turusegmentidel, antud juhul maanteid mööda lähetatava tavalise ühendvedude/kiirsaadetiste turul.
  Kuigi Sernam on sellist tagasitõmbumist juba alustanud, hindab komisjon, et see ei ole piisav ning peab jätkuma. Sellepärast peab ta vajalikuks kehtestada tingimused, mis a) võimaldavad Sernam’il jätkata oma arengut uuendusliku mitmekesistamise suunas arendatava turusegmendi suunas (mis ei ole seega ületootlusega) ja b) võimaldavad asendada stagneerunud või languses olevate ületootlusega turusegmentidel Sernam’i teenuseid teiste ettevõtjate teenustega (mille tulemuseks on Sernam’i turuosade vabastamine nendel segmentidel).
  [...]
  Komisjon meenutab ka, et Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud Sernam’i tervikuna müügi korral (aktivad ja passivad) tuleb igal juhul kohaldada otsuse tingimusi (Sernam’i maanteetegevuse ülevõtmine teiste ettevõtete poolt ja Sernam’i tegevuse mitmekesistamine raudteevedude suunas). Seevastu, kui Sernam peaks müüma oma aktivad „paketina”, meenutab komisjon, et neid kahte eespool nimetatud tingimust ettevõtte ümberkorraldamise kohta ei kohaldata, kuna Sernam ei ole enam tegev oma praeguses õiguslikus vormis ning on selleks ajaks vabastanud oma turuosad sõltumatu ostja kasuks (kes võib de facto jätkata tema tegevust Sernam’i aktivatega).” |
| --- | --- |

(89)

Komisjon on seisukohal, et tuleb meelde tuletada otsuse Sernam 2 artiklis 3 sätestatud tingimuste kehtestamise põhjused (26):

„[...] arvestades eespool täheldatud abi kuritarvituslikku rakendamist ja ümberkorraldamiskava kestuse pikendamist, hindab komisjon, et Sernam peab andma erilise vastumeetme, tõmbudes kestvalt tagasi põhimõtteliselt ületootlusega turusegmentidelt, selleks et oleks võimalik õigustada ühe osa kõnealuse abi heakskiitmist.

Riigiabi andmine struktuurilise ületootluse või koguni languse olukorras olevatel turgudel vahetuks tagajärjeks oleks nimelt võimaldada ühel ettevõttel, kes oleks pidanud oma tegevuse lõpetama avaldunud raskuste tõttu, hõivata kunstlikult äärmiselt suure nõudlusega turuosi konkureerivate ja rahaliselt elujõuliste ettevõtete arvelt. Ka tuleb vältida, et abil oleks ebasoovitav mõju tõrjuda suure nõudlusega turult rahaliselt elujõulisi ettevõtteid selliste ettevõtete kasuks, mis ei ole võimelised oma vahenditega ellu jääma.

Selles mõttes hindab komisjon, et Sernam peab oma tegevuse kestvalt lõpetama nendel ületootlusega turusegmentidel, antud juhul maanteid mööda lähetatava tavalise ühendvedude/kiirsaadetiste turul.

Kuigi Sernam on sellist tagasitõmbumist juba alustanud, hindab komisjon, et see ei ole piisav ning peab jätkuma. Sellepärast peab ta vajalikuks kehtestada tingimused, mis a) võimaldavad Sernam’il jätkata oma arengut uuendusliku mitmekesistamise suunas arendatava turusegmendi suunas (mis ei ole seega ületootlusega) ja b) võimaldavad asendada stagneerunud või languses olevate ületootlusega turusegmentidel Sernam’i teenuseid teiste ettevõtjate teenustega (mille tulemuseks on Sernam’i turuosade vabastamine nendel segmentidel).

[...]

Komisjon meenutab ka, et Prantsusmaa ametiasutuste kavandatud Sernam’i tervikuna müügi korral (aktivad ja passivad) tuleb igal juhul kohaldada otsuse tingimusi (Sernam’i maanteetegevuse ülevõtmine teiste ettevõtete poolt ja Sernam’i tegevuse mitmekesistamine raudteevedude suunas). Seevastu, kui Sernam peaks müüma oma aktivad „paketina”, meenutab komisjon, et neid kahte eespool nimetatud tingimust ettevõtte ümberkorraldamise kohta ei kohaldata, kuna Sernam ei ole enam tegev oma praeguses õiguslikus vormis ning on selleks ajaks vabastanud oma turuosad sõltumatu ostja kasuks (kes võib de facto jätkata tema tegevust Sernam’i aktivatega).”

| (90) | Otsuses Sernam 2 on Sernam SA jaoks seega ette nähtud kaks eri müügistsenaariumi: Sernam SA müük tervikuna (varad ja kohustised), ning üksnes varade müük. Esimese võimaluse puhul kehtivad varad ja kohustised omandava äriühingu suhtes otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused. Teisel juhul need tingimused ei kehti. |
| --- | --- |

(90)

Otsuses Sernam 2 on Sernam SA jaoks seega ette nähtud kaks eri müügistsenaariumi: Sernam SA müük tervikuna (varad ja kohustised), ning üksnes varade müük. Esimese võimaluse puhul kehtivad varad ja kohustised omandava äriühingu suhtes otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 sätestatud tingimused. Teisel juhul need tingimused ei kehti.

| (91) | Lisaks tuleks meelde tuletada laiemat konteksti, milles on tehtud komisjoni otsused Sernam 1 ja Sernam 2. Pidevalt puudujäägis olev äriühing Sernam SA sai riigilt tegevusabi, mida talle andis emaettevõtja SNCF ning mis oli vajalik äriühingu säilimiseks. |
| --- | --- |

(91)

Lisaks tuleks meelde tuletada laiemat konteksti, milles on tehtud komisjoni otsused Sernam 1 ja Sernam 2. Pidevalt puudujäägis olev äriühing Sernam SA sai riigilt tegevusabi, mida talle andis emaettevõtja SNCF ning mis oli vajalik äriühingu säilimiseks.

| (92) | Tuli lõpetada sellise äriühingu kunstlik elushoidmine, mis hõlvas põhjendamatult turuosi, kuid ei olnud konkurentsivõimeline. Sellest tulenevalt pidi riik ühest küljest lõpetama äriühingu Sernam SA rahastamise ning teisest küljest tuli lõpetada rahastamisega tekitatud konkurentsimoonutused või võtta tasakaalustavaid meetmeid. Seega tuli tagasi nõuda 41 miljoni euro suurune ebaseaduslik ühisturuga kokkusobimatu abi, mida anti äriühingule Sernam ajavahemikus 2001–2004, ning vastumeetmena 503 miljoni euro suurusele ümberkorraldusabile tuli peatada tasakaalustavad meetmed, et vabastada turuosa. |
| --- | --- |

(92)

Tuli lõpetada sellise äriühingu kunstlik elushoidmine, mis hõlvas põhjendamatult turuosi, kuid ei olnud konkurentsivõimeline. Sellest tulenevalt pidi riik ühest küljest lõpetama äriühingu Sernam SA rahastamise ning teisest küljest tuli lõpetada rahastamisega tekitatud konkurentsimoonutused või võtta tasakaalustavaid meetmeid. Seega tuli tagasi nõuda 41 miljoni euro suurune ebaseaduslik ühisturuga kokkusobimatu abi, mida anti äriühingule Sernam ajavahemikus 2001–2004, ning vastumeetmena 503 miljoni euro suurusele ümberkorraldusabile tuli peatada tasakaalustavad meetmed, et vabastada turuosa.

| (93) | Komisjon nendib esmalt, et viis, kuidas Prantsusmaa kavatses jõustada 2004. aasta otsust, läheb otseselt lahku selles sätestatud eesmärkidest. Tegelikult jätkasid Prantsusmaa ametiasutused tegevusabi andmist kõnealuse otsuse rakendamise varjus ning olid sunnitud säilitama äriühingu majandusliku järjepidevuse, vabastamata turuosi ja püüdes hoopiski tugevdada selle konkurentsipositsiooni. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon nendib esmalt, et viis, kuidas Prantsusmaa kavatses jõustada 2004. aasta otsust, läheb otseselt lahku selles sätestatud eesmärkidest. Tegelikult jätkasid Prantsusmaa ametiasutused tegevusabi andmist kõnealuse otsuse rakendamise varjus ning olid sunnitud säilitama äriühingu majandusliku järjepidevuse, vabastamata turuosi ja püüdes hoopiski tugevdada selle konkurentsipositsiooni.

| (94) | Praeguses etapis on vaja süstemaatiliselt uurida vahendeid, mida Prantsusmaa ametiasutused kasutasid eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(94)

Praeguses etapis on vaja süstemaatiliselt uurida vahendeid, mida Prantsusmaa ametiasutused kasutasid eesmärkide saavutamiseks.

3.2.   OTSUSEGA SERNAM 2 LUBATUD ABI KURITARVITAMINE

| (95) | Prantsusmaa ametiasutused kinnitavad, et otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimused ei olnud täidetud. Seega saab komisjon piirduda selle kontrollimisega, kas otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused on täidetud. Meeldetuletusena esitatakse selle lõike sõnastus, mis on järgmine:
  „Kui Sernam müüb oma aktivad paketina ajavahemikus praegusest kuni 30. juunini 2005 turuhinnaga ühele äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, läbipaistva ja avatud menetluse teel, siis lõike 1 tingimusi ei kohaldata.” |
| --- | --- |

(95)

Prantsusmaa ametiasutused kinnitavad, et otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimused ei olnud täidetud. Seega saab komisjon piirduda selle kontrollimisega, kas otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused on täidetud. Meeldetuletusena esitatakse selle lõike sõnastus, mis on järgmine:

„Kui Sernam müüb oma aktivad paketina ajavahemikus praegusest kuni 30. juunini 2005 turuhinnaga ühele äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, läbipaistva ja avatud menetluse teel, siis lõike 1 tingimusi ei kohaldata.”

| (96) | Nagu alljärgnevalt tõendatud, ei ole Prantsusmaa neid tingimusi täitnud. |
| --- | --- |

(96)

Nagu alljärgnevalt tõendatud, ei ole Prantsusmaa neid tingimusi täitnud.

3.2.1.   Tegevust ei kantud üle 30. juuniks 2005

| (97) | Prantsusmaa ametiasutuste ja esimese kaebuse esitaja märkustest nähtub, et 30. juunil 2005 kiitis SNCFi juhatus põhimõtteliselt heaks üksnes äriühingu Financière Sernam siduva pakkumise. Läbirääkimiste protokoll, mis kohustas kõiki osalisi tehingut teostama, allkirjastati aga alles 21. juulil 2005 ning ülekandmise eri toimingud teostati alles 17. oktoobril 2005. |
| --- | --- |

(97)

Prantsusmaa ametiasutuste ja esimese kaebuse esitaja märkustest nähtub, et 30. juunil 2005 kiitis SNCFi juhatus põhimõtteliselt heaks üksnes äriühingu Financière Sernam siduva pakkumise. Läbirääkimiste protokoll, mis kohustas kõiki osalisi tehingut teostama, allkirjastati aga alles 21. juulil 2005 ning ülekandmise eri toimingud teostati alles 17. oktoobril 2005.

| (98) | Komisjon järeldab sellest, et Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam ei toimunud hiljemalt 30. juunil 2005, mis oli aga vajalik otsusega Sernam 2 sätestatud tingimuse täitmiseks. Ainuüksi sellest piisab järeldamaks, et Prantsusmaa kuritarvitas abi, mille saamise tingimuseks oli otsuse Sernam 2 täitmine. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon järeldab sellest, et Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam ei toimunud hiljemalt 30. juunil 2005, mis oli aga vajalik otsusega Sernam 2 sätestatud tingimuse täitmiseks. Ainuüksi sellest piisab järeldamaks, et Prantsusmaa kuritarvitas abi, mille saamise tingimuseks oli otsuse Sernam 2 täitmine.

3.2.2.   Tegevuse ülekandmine ei kujuta endast müüki
   (27)

| (99) | Müügileping ELi liikmesriikide õiguskorras tugineb Rooma õiguses väljaarendatud põhimõtetele (emptio venditio). Müük seisneb vara omandiõiguse ülekandmises teatava hinna maksmise vastu. Hind peab olema positiivne, nagu rõhutab Prantsusmaa valitsus Prantsuse õiguse kohta. |
| --- | --- |

(99)

Müügileping ELi liikmesriikide õiguskorras tugineb Rooma õiguses väljaarendatud põhimõtetele (emptio venditio). Müük seisneb vara omandiõiguse ülekandmises teatava hinna maksmise vastu. Hind peab olema positiivne, nagu rõhutab Prantsusmaa valitsus Prantsuse õiguse kohta.

| (100) | Tehing, mille puhul isik, kes tahab vara või varade omandiõigust üle kanda, pakub raha isikule, kes vara üle võtab, ei kujuta endast müüki, vaid teistsugust liiki lepingut. |
| --- | --- |

(100)

Tehing, mille puhul isik, kes tahab vara või varade omandiõigust üle kanda, pakub raha isikule, kes vara üle võtab, ei kujuta endast müüki, vaid teistsugust liiki lepingut.

| (101) | Käesoleval juhul maksis SNCF rekapitaliseerimise käigus 59 miljonit eurot, millest 57 miljonit äriühingule Sernam SA, 2 miljonit äriühingule Sernam Xpress, ning andis äriühingule Financière Sernam erinevaid garantiisid. Äriühingu Financière Sernam 2 miljoni euro suuruse makse tegemine SNCFile ja Sernam SA-le tühistab Sernam Xpressi rekapitaliseerimise, aga mitte tehingu teisi osi. Seega ei või SNCFi ja Financière Sernami vahel sõlmitud lepingut käsitleda müügilepinguna. Seda ei vaidlusta ka Prantsusmaa ametiasutused, kes selgitavad, et Sernam SA eri toimingute ülekandmine Financière Sernamile ei kujuta endast müüki, sest Prantsuse õiguse kohaselt ei olnud neil võimalik teostada sellise tulemusega müüki. |
| --- | --- |

(101)

Käesoleval juhul maksis SNCF rekapitaliseerimise käigus 59 miljonit eurot, millest 57 miljonit äriühingule Sernam SA, 2 miljonit äriühingule Sernam Xpress, ning andis äriühingule Financière Sernam erinevaid garantiisid. Äriühingu Financière Sernam 2 miljoni euro suuruse makse tegemine SNCFile ja Sernam SA-le tühistab Sernam Xpressi rekapitaliseerimise, aga mitte tehingu teisi osi. Seega ei või SNCFi ja Financière Sernami vahel sõlmitud lepingut käsitleda müügilepinguna. Seda ei vaidlusta ka Prantsusmaa ametiasutused, kes selgitavad, et Sernam SA eri toimingute ülekandmine Financière Sernamile ei kujuta endast müüki, sest Prantsuse õiguse kohaselt ei olnud neil võimalik teostada sellise tulemusega müüki.

| (102) | Komisjon järeldab, et SNCFi ja Financière Sernam vahel sõlmitud leping ei kujuta endast müüki. Just sel põhjusel ei ole järgitud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõiget 2, sest müüki ei toimunud. Sellest järelduvalt kuritarvitas Prantsusmaa abi, mille saamise tingimuseks oli otsuse Sernam 2 täitmine. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon järeldab, et SNCFi ja Financière Sernam vahel sõlmitud leping ei kujuta endast müüki. Just sel põhjusel ei ole järgitud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõiget 2, sest müüki ei toimunud. Sellest järelduvalt kuritarvitas Prantsusmaa abi, mille saamise tingimuseks oli otsuse Sernam 2 täitmine.

3.2.3.   Tegevuse ülekandmine ei kujuta endast varade müüki, vaid Sernam SA tervikuna ülekandmist (varad ja kohustised)

| (103) | Isegi kui käsitada tegevuse ülekandmist äriühingult Sernam SA äriühingule Financière Sernam müügina, on otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 eeltingimuseks see, et müük hõlmab üksnes varasid ja mitte äriühingut Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised). See tuleneb otsuse Sernam 2 põhjendusest 217, mis on esitatud käesoleva otsuse põhjenduses 89. |
| --- | --- |

(103)

Isegi kui käsitada tegevuse ülekandmist äriühingult Sernam SA äriühingule Financière Sernam müügina, on otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 eeltingimuseks see, et müük hõlmab üksnes varasid ja mitte äriühingut Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised). See tuleneb otsuse Sernam 2 põhjendusest 217, mis on esitatud käesoleva otsuse põhjenduses 89.

| (104) | Nagu väidetud jaotises 2.4, kasutas SNCF Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam äriühingule Sernam SA 100 % kuuluvat tütarettevõtjat, kandes sellele üle Sernam SA varad ja kohustised, välja arvatud teatavad võlad emaettevõtjale SNCF. Enne seda ülekannet oli SNCF rekapitaliseerinud äriühingu Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses ning need uued rahalised vahendid lisati ülekantud varadele. Pärast ülekannet rekapitaliseeris SNCF omakorda äriühingu Sernam Xpress 2 miljoni euro ulatuses. Sernam Xpressi aktsiad müüdi seejärel äriühingule Financière Sernam sama summa (2 miljoni euro) eest. |
| --- | --- |

(104)

Nagu väidetud jaotises 2.4, kasutas SNCF Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam äriühingule Sernam SA 100 % kuuluvat tütarettevõtjat, kandes sellele üle Sernam SA varad ja kohustised, välja arvatud teatavad võlad emaettevõtjale SNCF. Enne seda ülekannet oli SNCF rekapitaliseerinud äriühingu Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses ning need uued rahalised vahendid lisati ülekantud varadele. Pärast ülekannet rekapitaliseeris SNCF omakorda äriühingu Sernam Xpress 2 miljoni euro ulatuses. Sernam Xpressi aktsiad müüdi seejärel äriühingule Financière Sernam sama summa (2 miljoni euro) eest.

| (105) | Nagu viidatud jaotises 2.7.1.3, õigustavad Prantsusmaa ametiasutused seda tehingut Prantsuse õiguse ja otsusest Sernam 2 tuleneva kahekordse piiranguga. |
| --- | --- |

(105)

Nagu viidatud jaotises 2.7.1.3, õigustavad Prantsusmaa ametiasutused seda tehingut Prantsuse õiguse ja otsusest Sernam 2 tuleneva kahekordse piiranguga.

| (106) | Nad märgivad, et tehingu üldine tulemus on samaväärne varade müügiga. Seega peab see olema võrreldav Sernam SA varade paketina müügiga vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2. |
| --- | --- |

(106)

Nad märgivad, et tehingu üldine tulemus on samaväärne varade müügiga. Seega peab see olema võrreldav Sernam SA varade paketina müügiga vastavalt otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikele 2.

| (107) | Komisjon jõudis erinevale järeldusele kahel põhjusel. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon jõudis erinevale järeldusele kahel põhjusel.

3.2.3.1.   Ülekandmine hõlmab varade ja kohustite ülekandmist paketina ülekandmist kontsernisiseselt ning sellele järgneb need üle võtnud tütarettevõtja aktsiate müük (share deal)

| (108) | SNCFi teostatud tehing võimaldas äriühingul Financière Sernam omandada Sernam Xpressi aktsiad ja seega teostada aktsiate müügi (share deal). |
| --- | --- |

(108)

SNCFi teostatud tehing võimaldas äriühingul Financière Sernam omandada Sernam Xpressi aktsiad ja seega teostada aktsiate müügi (share deal).

| (109) | Esmalt tegi SNCF toimingu, mille puhul Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on Prantsuse õiguse kohaselt tegemist nn varade (tegelikkuses varade ja kohustuste) osalise ülekandmisega. Siiski ei saa seda tehingut isegi eraldi analüüsituna liigitada varade müügiks kolmandale isikule. See toimus 57 miljoni euro suuruse negatiivse hinnaga ja seega ei ole tegemist müügiga (vt jaotis 3.2.2). Lisaks ei hõlma see üksnes varasid, vaid ka kõiki kohustisi, välja arvatud Sernam SA teatavad võlad emaettevõtjale SNCF. Tegemist oli seega Sernam SA tervikuna ülekandmisega (varad ja kohustised), ning mitte üksnes varade müügiga (vt ka jaotis 3.2.3.2). |
| --- | --- |

(109)

Esmalt tegi SNCF toimingu, mille puhul Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on Prantsuse õiguse kohaselt tegemist nn varade (tegelikkuses varade ja kohustuste) osalise ülekandmisega. Siiski ei saa seda tehingut isegi eraldi analüüsituna liigitada varade müügiks kolmandale isikule. See toimus 57 miljoni euro suuruse negatiivse hinnaga ja seega ei ole tegemist müügiga (vt jaotis 3.2.2). Lisaks ei hõlma see üksnes varasid, vaid ka kõiki kohustisi, välja arvatud Sernam SA teatavad võlad emaettevõtjale SNCF. Tegemist oli seega Sernam SA tervikuna ülekandmisega (varad ja kohustised), ning mitte üksnes varade müügiga (vt ka jaotis 3.2.3.2).

| (110) | Ülekandmine toimus 100 % oma valduses olevale tütarettevõtjale, äriühingule Sernam Xpress, kes oli eriotstarbeline majandusüksus ning loodud selleks, et võtta üle Sernam SA varad ja kohustised ainsa eesmärgiga müüa need tagasi äriühingule Financière Sernam. Ülekandmine ei toimunud seega kolmandast isikust ja SNCFist sõltumatule ettevõtjale. |
| --- | --- |

(110)

Ülekandmine toimus 100 % oma valduses olevale tütarettevõtjale, äriühingule Sernam Xpress, kes oli eriotstarbeline majandusüksus ning loodud selleks, et võtta üle Sernam SA varad ja kohustised ainsa eesmärgiga müüa need tagasi äriühingule Financière Sernam. Ülekandmine ei toimunud seega kolmandast isikust ja SNCFist sõltumatule ettevõtjale.

| (111) | Teiseks müüdi Sernam Xpressi aktsiad äriühingule Financière Sernam, mille puhul ei olnud samuti tegemist varade müügiga kolmandale isikule, vaid aktsiate ülekandmisega või aktsiate müügiga (share deal) ning seega ettevõtja tervikuna ülekandmisega. |
| --- | --- |

(111)

Teiseks müüdi Sernam Xpressi aktsiad äriühingule Financière Sernam, mille puhul ei olnud samuti tegemist varade müügiga kolmandale isikule, vaid aktsiate ülekandmisega või aktsiate müügiga (share deal) ning seega ettevõtja tervikuna ülekandmisega.

| (112) | Seega ei ole kummagi SNCFi tehingu puhul tegemist Sernam SA varade paketina müügiga äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, ning otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(112)

Seega ei ole kummagi SNCFi tehingu puhul tegemist Sernam SA varade paketina müügiga äriühingule, kellel ei ole õiguslikku seost SNCFiga, ning otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused ei ole täidetud.

3.2.3.2.   Ülekandmine ei piirdu varadega, vaid hõlmab äriühingut Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised)

| (113) | Otsuse Sernam 2 põhjenduses 217, mida on nimetatud käesoleva otsuse põhjenduses 89, on selgelt eristatud varade müüki ja Sernam SA müüki tervikuna (varad ja kohustised). Sellest põhjendusest nähtub selgelt, et kui Prantsusmaa ametiasutused pidid müüma Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised), nagu nad kavatsesid teha otsuse Sernam 2 vastuvõtmise ajal, siis oli neil kohustus täita otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimusi. |
| --- | --- |

(113)

Otsuse Sernam 2 põhjenduses 217, mida on nimetatud käesoleva otsuse põhjenduses 89, on selgelt eristatud varade müüki ja Sernam SA müüki tervikuna (varad ja kohustised). Sellest põhjendusest nähtub selgelt, et kui Prantsusmaa ametiasutused pidid müüma Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised), nagu nad kavatsesid teha otsuse Sernam 2 vastuvõtmise ajal, siis oli neil kohustus täita otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 1 esitatud tingimusi.

| (114) | Eri ülekandetoimingute tulemuseks on see, et Financière Sernam omandas Sernam 2 otsuse vastuvõtmisel Sernam Xpressi omandades Sernam SA varad ja kohustised tervikuna, välja arvatud järgmised erandid: ühest küljest suurenesid varad 57 miljoni eurot Sernam SA kasuks ja 2 miljoni eurot Sernam Xpressi kasuks (vt ka käesoleva otsuse jaotis 3.2.4) ning teisest küljest vähenesid kohustised omakapitalilaenu võrra, mida äriühing Sernam SA oli saanud kontsernilt SNCF, lepingu IBM–GPS ülesütlemisest tulenevate kohustiste võrra ning 41 miljoni euro suuruse ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmise kohustuse võrra. |
| --- | --- |

(114)

Eri ülekandetoimingute tulemuseks on see, et Financière Sernam omandas Sernam 2 otsuse vastuvõtmisel Sernam Xpressi omandades Sernam SA varad ja kohustised tervikuna, välja arvatud järgmised erandid: ühest küljest suurenesid varad 57 miljoni eurot Sernam SA kasuks ja 2 miljoni eurot Sernam Xpressi kasuks (vt ka käesoleva otsuse jaotis 3.2.4) ning teisest küljest vähenesid kohustised omakapitalilaenu võrra, mida äriühing Sernam SA oli saanud kontsernilt SNCF, lepingu IBM–GPS ülesütlemisest tulenevate kohustiste võrra ning 41 miljoni euro suuruse ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmise kohustuse võrra.

| (115) | Need pidevad tasaarveldused ei saa olematuks teha asjaolu, et Sernam SA varad ja kohustiste põhiosa kanti esmalt üle Sernam Xpressile ja seejärel Financière Sernamile. |
| --- | --- |

(115)

Need pidevad tasaarveldused ei saa olematuks teha asjaolu, et Sernam SA varad ja kohustiste põhiosa kanti esmalt üle Sernam Xpressile ja seejärel Financière Sernamile.

| (116) | Tegevuse ülekandmine ei kujuta seega varade müüki, vaid Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised) üleminekut, välja arvatud mõned erandid. Ka sel põhjusel ei ole seega otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(116)

Tegevuse ülekandmine ei kujuta seega varade müüki, vaid Sernam SA tervikuna (varad ja kohustised) üleminekut, välja arvatud mõned erandid. Ka sel põhjusel ei ole seega otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused täidetud.

3.2.4.   Ülekandmine ei piirdunud nende varade müügiga, mida Sernam SA omas otsuse Sernam 2 tegemise ajal, vaid neile lisandus 59 miljonit eurot

| (117) | Varade osas märgib komisjon, et 59 miljoni euro suurune summa lisati äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress rekapitaliseerimisega ning et majanduslikus plaanis, võttes arvesse äriühingu Financière Sernam tehtud 2 miljoni suurust makset, lisati rekapitaliseerimisega 57 miljonit eurot. Selline varade lisamine ei ole lubatud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikega 2. |
| --- | --- |

(117)

Varade osas märgib komisjon, et 59 miljoni euro suurune summa lisati äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress rekapitaliseerimisega ning et majanduslikus plaanis, võttes arvesse äriühingu Financière Sernam tehtud 2 miljoni suurust makset, lisati rekapitaliseerimisega 57 miljonit eurot. Selline varade lisamine ei ole lubatud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikega 2.

3.2.5.   Tegevuse ülekandmine ei toimunud läbipaistva ja avatud menetluse teel

| (118) | Prantsusmaa ametiasutused korraldasid esmalt läbipaistva ja avatud menetluse. SNCF aga ei saanud selle menetluse kaudu ühtegi siduvat pakkumist. |
| --- | --- |

(118)

Prantsusmaa ametiasutused korraldasid esmalt läbipaistva ja avatud menetluse. SNCF aga ei saanud selle menetluse kaudu ühtegi siduvat pakkumist.

| (119) | Pärast läbipaistva ja avatud menetluse ebaõnnestumist sõlmiti leping Sernam SA eri tehingute ülekandmise kohta äriühinguga Financière Sernam. Kuna viimane ei osalenud iseseisvalt läbipaistvas ja avatud pakkumises, ei toimunud tegevuse ülekandmine läbipaistva ja avatud pakkumise teel. |
| --- | --- |

(119)

Pärast läbipaistva ja avatud menetluse ebaõnnestumist sõlmiti leping Sernam SA eri tehingute ülekandmise kohta äriühinguga Financière Sernam. Kuna viimane ei osalenud iseseisvalt läbipaistvas ja avatud pakkumises, ei toimunud tegevuse ülekandmine läbipaistva ja avatud pakkumise teel.

| (120) | Seetõttu ei ole täidetud ka otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused. |
| --- | --- |

(120)

Seetõttu ei ole täidetud ka otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 esitatud tingimused.

3.2.6.   Täidetud ei ole varade müügi lõppeesmärk

| (121) | Otsuse Sernam 2 põhjenduses 217 on selgitatud varade müügi lõppeesmärki järgmiselt:
  „Sernam [...] on selleks ajaks vabastanud oma turuosad sõltumatu ostja kasuks (kes võib de facto jätkata tema tegevust Sernam’i aktivatega).” |
| --- | --- |

(121)

Otsuse Sernam 2 põhjenduses 217 on selgitatud varade müügi lõppeesmärki järgmiselt:

„Sernam [...] on selleks ajaks vabastanud oma turuosad sõltumatu ostja kasuks (kes võib de facto jätkata tema tegevust Sernam’i aktivatega).”

| (122) | Varade müügi lõppeesmärk oli seega vabastada turuosad ja Sernam SA varad ning võimaldada kolmandal isikul neid varasid kasutada. Varade müügi eesmärk oli seega katkestada Sernam SA majandustegevus. |
| --- | --- |

(122)

Varade müügi lõppeesmärk oli seega vabastada turuosad ja Sernam SA varad ning võimaldada kolmandal isikul neid varasid kasutada. Varade müügi eesmärk oli seega katkestada Sernam SA majandustegevus.

| (123) | Äriühingu Sernam SA oli tervikuna omandanud selle juhtkond ning see ühendati hiljem äriühinguks Financière Sernam. Seega on olemas täielik majanduslik järjepidevus, ettevõtja vabastati suurest võlast ning ta sai uusi rahalisi vahendeid 59 miljoni euro ulatuses, millest 57 miljonit jäävad majanduslikult SNCFile. Seetõttu lisaks asjaolule, et rakendatud tehingu puhul ei täidetud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 tingimused, ei võimalda see ka saavutada kõnealuse otsusega taotletud eesmärke. See viib hoopiski majandusliku üksuse tugevdamiseni, mis võib veelgi süvendada konkurentsimoonutusi, mida püüti otsuses sätestatud meetmetega leevendada. |
| --- | --- |

(123)

Äriühingu Sernam SA oli tervikuna omandanud selle juhtkond ning see ühendati hiljem äriühinguks Financière Sernam. Seega on olemas täielik majanduslik järjepidevus, ettevõtja vabastati suurest võlast ning ta sai uusi rahalisi vahendeid 59 miljoni euro ulatuses, millest 57 miljonit jäävad majanduslikult SNCFile. Seetõttu lisaks asjaolule, et rakendatud tehingu puhul ei täidetud otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 tingimused, ei võimalda see ka saavutada kõnealuse otsusega taotletud eesmärke. See viib hoopiski majandusliku üksuse tugevdamiseni, mis võib veelgi süvendada konkurentsimoonutusi, mida püüti otsuses sätestatud meetmetega leevendada.

3.2.7.   Prantsusmaa esitatud argumendid ei võimalda tõendada otsuse Sernam 2 artikli 3 lõike 2 täitmist

| (124) | Prantsusmaa väidet, mille kohaselt on tehtud tehingud täies ulatuses samaväärsed varade müügina paketina müügina, ei saa heaks kiita. Tegelikult on varade paketina müügi esmaseks iseloomustavaks jooneks see, et see ei põhine aktsiate müügil. Seega ei saa komisjon nõustuda väitega, mille kohaselt mitu eri õigustoimingut (varade ja kohustiste osaline ülekandmine, seejärel aktsiate müük ehk share deal) on samaväärsed vastava õigustoiminguga (varade müük), kuna üks tegelikult rakendatud õigustoimingutest vastandub uuritud õigustoimingule. |
| --- | --- |

(124)

Prantsusmaa väidet, mille kohaselt on tehtud tehingud täies ulatuses samaväärsed varade müügina paketina müügina, ei saa heaks kiita. Tegelikult on varade paketina müügi esmaseks iseloomustavaks jooneks see, et see ei põhine aktsiate müügil. Seega ei saa komisjon nõustuda väitega, mille kohaselt mitu eri õigustoimingut (varade ja kohustiste osaline ülekandmine, seejärel aktsiate müük ehk share deal) on samaväärsed vastava õigustoiminguga (varade müük), kuna üks tegelikult rakendatud õigustoimingutest vastandub uuritud õigustoimingule.

| (125) | Samuti ei saa õigeks tunnistada väidet, mille kohaselt Sernam SA varade müümine otse äriühingule Financière Sernam ei ole Prantsuse õiguse kohaselt võimalik. Esmalt tuleb meelde tuletada, et otsus Sernam 2 jättis Prantsusmaale selle täitmiseks kaks võimalust. Eeldades, et varasid ei olnud võimalik müüa, oli Prantsusmaa ametiasutustel siiski võimalus otsus rakendada, järgides otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikega 1 ette nähtud võimalust (piirata Sernam SA tegevust üksnes kiirsaadetiste lähetamisega raudtee kaudu, teostada maanteevedu allhanke korras). Teiseks, kui kolmandast isikust võlausaldajad olid tõepoolest vastu negatiivse hinnaga müügile, siis oleks Sernam SA võinud korraldada kõiki võlausaldajaid puudutava menetluse, mille raames võinuks toimuda varade müük. |
| --- | --- |

(125)

Samuti ei saa õigeks tunnistada väidet, mille kohaselt Sernam SA varade müümine otse äriühingule Financière Sernam ei ole Prantsuse õiguse kohaselt võimalik. Esmalt tuleb meelde tuletada, et otsus Sernam 2 jättis Prantsusmaale selle täitmiseks kaks võimalust. Eeldades, et varasid ei olnud võimalik müüa, oli Prantsusmaa ametiasutustel siiski võimalus otsus rakendada, järgides otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikega 1 ette nähtud võimalust (piirata Sernam SA tegevust üksnes kiirsaadetiste lähetamisega raudtee kaudu, teostada maanteevedu allhanke korras). Teiseks, kui kolmandast isikust võlausaldajad olid tõepoolest vastu negatiivse hinnaga müügile, siis oleks Sernam SA võinud korraldada kõiki võlausaldajaid puudutava menetluse, mille raames võinuks toimuda varade müük.

| (126) | Kui Prantsusmaa ametiasutustel oli raskuseid otsuse Sernam 2 täitmisel, siis oleksid nad pidanud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele pöörduma komisjoni poole, et jõuda kokkuleppele teistsugust skeemi hõlmava lahenduse osas. Kuna Prantsusmaa ametiasutused külastasid komisjoni 24. novembril 2004 ning saatsid 21. detsembril 2004 talle ametliku kirja, milles teavitasid varade müügist paketina, jätmata aga esitamata peamised asjaolud, siis tuleb toonitada, et Prantsusmaa ei teavitanud komisjoni selle ümberkorraldamiskava muudatusest, mille komisjon oli Sernam 2 otsuses heaks kiitnud. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (28) jaotises 3.2.3 on kinnitatud, et liikmesriik ei või ümberkorraldamiskavast kõrvale kalduda ilma komisjoni sellest teavitamata ja temalt eelnevalt nõusolekut saamata. |
| --- | --- |

(126)

Kui Prantsusmaa ametiasutustel oli raskuseid otsuse Sernam 2 täitmisel, siis oleksid nad pidanud vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele pöörduma komisjoni poole, et jõuda kokkuleppele teistsugust skeemi hõlmava lahenduse osas. Kuna Prantsusmaa ametiasutused külastasid komisjoni 24. novembril 2004 ning saatsid 21. detsembril 2004 talle ametliku kirja, milles teavitasid varade müügist paketina, jätmata aga esitamata peamised asjaolud, siis tuleb toonitada, et Prantsusmaa ei teavitanud komisjoni selle ümberkorraldamiskava muudatusest, mille komisjon oli Sernam 2 otsuses heaks kiitnud. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (28) jaotises 3.2.3 on kinnitatud, et liikmesriik ei või ümberkorraldamiskavast kõrvale kalduda ilma komisjoni sellest teavitamata ja temalt eelnevalt nõusolekut saamata.

| (127) | Komisjon ei ole seega kunagi andnud oma nõusolekut Sernam SA tegevuse ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam, mida Prantsusmaa tegi. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon ei ole seega kunagi andnud oma nõusolekut Sernam SA tegevuse ülekandmiseks äriühingule Financière Sernam, mida Prantsusmaa tegi.

3.2.8.   Järeldus: Prantsusmaa ei järginud otsuse Sernam 2 artiklit 3 ning kuritarvitas 503 miljoni euro suurust abi

| (128) | Kokkuvõtteks on komisjon arvamusel, et otsuse Sernam 2 artiklit 3 ei järgitud. Seega kuritarvitati 503 miljoni euro suurust ümberkorraldamisabi, mida lubati otsusega Sernam 2 teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(128)

Kokkuvõtteks on komisjon arvamusel, et otsuse Sernam 2 artiklit 3 ei järgitud. Seega kuritarvitati 503 miljoni euro suurust ümberkorraldamisabi, mida lubati otsusega Sernam 2 teatavatel tingimustel.

3.2.9.   503 miljoni euro suurune abi ei sobi kokku siseturuga

| (129) | Kuna abisaaja kasutas 503 miljoni euro suurust abi, rikkudes otsust Sernam 2, siis ei sobi see kõnealuse otsuse põhjal kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(129)

Kuna abisaaja kasutas 503 miljoni euro suurust abi, rikkudes otsust Sernam 2, siis ei sobi see kõnealuse otsuse põhjal kokku siseturuga.

| (130) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik põhjendama abi kokkusobivust siseturuga. Kuna Prantsusmaa ei ole esitanud abi kokkusobivuse põhjendusi, siis järeldab komisjon, et 503 miljoni euro suurune abi ei sobi kokku siseturuga ning see tuleb tagasi nõuda, lisades sellele alates vahendite käsutusse andmise päevast kogunenud intressi. |
| --- | --- |

(130)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik põhjendama abi kokkusobivust siseturuga. Kuna Prantsusmaa ei ole esitanud abi kokkusobivuse põhjendusi, siis järeldab komisjon, et 503 miljoni euro suurune abi ei sobi kokku siseturuga ning see tuleb tagasi nõuda, lisades sellele alates vahendite käsutusse andmise päevast kogunenud intressi.

| (131) | Abi tuleb tagasi nõuda nii äriühingult Financière Sernam kui ka tema tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad praegu Financière Sernami majandustegevust, mida varem teostas Sernam SA (tänaseks likvideeritud) ning seejärel Sernam Xpress (kelle vara võttis Financière Sernam üle vara täieliku ülekandmise kaudu). Tegelikult on põhjust arvata, et esmalt võttis Sernam Xpress kontsernisisest tehingu kaudu üle kõik Sernam SA vara ja osa kohustistest. Sernam Xpress jätkab seega Sernam SA majandustegevust (vt ka üksikasjalik teave jaotises 3.3). Seejärel sai vara täieliku ülekandmise tõttu Financière Sernamist äriühingu Sernam Xpress õigusjärglane. Pärast seda jätkasid Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad, Sernam Service ja Aster, äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning said seega jätkuvalt kasu esialgselt äriühingule Sernam SA antud 503 miljoni euro suurusest abist. |
| --- | --- |

(131)

Abi tuleb tagasi nõuda nii äriühingult Financière Sernam kui ka tema tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad praegu Financière Sernami majandustegevust, mida varem teostas Sernam SA (tänaseks likvideeritud) ning seejärel Sernam Xpress (kelle vara võttis Financière Sernam üle vara täieliku ülekandmise kaudu). Tegelikult on põhjust arvata, et esmalt võttis Sernam Xpress kontsernisisest tehingu kaudu üle kõik Sernam SA vara ja osa kohustistest. Sernam Xpress jätkab seega Sernam SA majandustegevust (vt ka üksikasjalik teave jaotises 3.3). Seejärel sai vara täieliku ülekandmise tõttu Financière Sernamist äriühingu Sernam Xpress õigusjärglane. Pärast seda jätkasid Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad, Sernam Service ja Aster, äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning said seega jätkuvalt kasu esialgselt äriühingule Sernam SA antud 503 miljoni euro suurusest abist.

3.3.   41 MILJONI EURO SUURUSE ABI TAGASINÕUDMINE

| (132) | 41 miljoni euro suurune abi, mida Prantsusmaa pidi otsuse Sernam 2 abisaajalt tagasi nõudma, kanti Sernam SA likvideerimisel kohustiste alla. |
| --- | --- |

(132)

41 miljoni euro suurune abi, mida Prantsusmaa pidi otsuse Sernam 2 abisaajalt tagasi nõudma, kanti Sernam SA likvideerimisel kohustiste alla.

| (133) | Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et vastavalt otsuse Sernam 2 artiklile 4 oleks pidanud selle asjaolu tõttu, et Sernam SA tegevus kanti äriühingule Financière Sernam üle nende arvates läbipaistva ja avatud menetluse teel, tagasinõudmise kohustusega hõlmama üksnes äriühingu Sernam SA. |
| --- | --- |

(133)

Prantsusmaa ametiasutused on seisukohal, et vastavalt otsuse Sernam 2 artiklile 4 oleks pidanud selle asjaolu tõttu, et Sernam SA tegevus kanti äriühingule Financière Sernam üle nende arvates läbipaistva ja avatud menetluse teel, tagasinõudmise kohustusega hõlmama üksnes äriühingu Sernam SA.

| (134) | Otsuse Sernam 2 artikkel 4 on sõnastatud järgmiselt:
  „Sernam’i osaline või terviklik müük peab toimuma turuhinnaga ning läbipaistva ja kõikidele tema konkurentidele avatud menetluse teel. Nendel tingimustel tuleb 41 miljoni euro suurune abi äriühingul Sernam tagastada, kui see veel eksisteerib.” |
| --- | --- |

(134)

Otsuse Sernam 2 artikkel 4 on sõnastatud järgmiselt:

„Sernam’i osaline või terviklik müük peab toimuma turuhinnaga ning läbipaistva ja kõikidele tema konkurentidele avatud menetluse teel. Nendel tingimustel tuleb 41 miljoni euro suurune abi äriühingul Sernam tagastada, kui see veel eksisteerib.”

| (135) | Artiklis 4 eristatakse seega Sernam majandustegevuse jätkamist ja katkemist. Tegevuse kadumise korral ei nõuta tagasimaksmist neilt, kes omandasid varad turuhinnaga läbipaistva ja avatud menetluse teel. |
| --- | --- |

(135)

Artiklis 4 eristatakse seega Sernam majandustegevuse jätkamist ja katkemist. Tegevuse kadumise korral ei nõuta tagasimaksmist neilt, kes omandasid varad turuhinnaga läbipaistva ja avatud menetluse teel.

| (136) | Komisjon märgib lisaks, et Euroopa Kohus ja Üldkohus peavad oma kohtupraktikas neid tegureid määravaks. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon märgib lisaks, et Euroopa Kohus ja Üldkohus peavad oma kohtupraktikas neid tegureid määravaks.

| (137) | SMI kohtuotsuses (29) eristatakse abi saanud tegevuse müügi korral kaht võimalust, st äriühingu aktsiate müük, mille järel abi saanud ettevõtja säilitab oma juriidilise isiku staatuse (share deal), ning äriühingu varade osalist või täielikku müüki teisele äriühingule, pärast mida toetatud majandustegevust ei teosta enam sama juriidiline isik (asset deal). |
| --- | --- |

(137)

SMI kohtuotsuses (29) eristatakse abi saanud tegevuse müügi korral kaht võimalust, st äriühingu aktsiate müük, mille järel abi saanud ettevõtja säilitab oma juriidilise isiku staatuse (share deal), ning äriühingu varade osalist või täielikku müüki teisele äriühingule, pärast mida toetatud majandustegevust ei teosta enam sama juriidiline isik (asset deal).

| (138) | Aktsiate müügi ehk share deal’i kohta otsustas Euroopa Kohus järgmist (30):
  „[...] kui äriühing, mis on saanud ebaseaduslikku riigiabi, müüakse turuhinnaga, st kõrgeima hinnaga, mida erainvestor on valmis maksma tavaliste konkurentsitingimuste korral niisuguses olukorras oleva ettevõtte eest, nimelt pärast riigiabi saamist, siis sellisel juhul on abi osa hinnatud turuhinna kohaselt ja arvesse võetud ostuhinnas. Sellistel tingimustel ei saa ostjat pidada võrreldes teiste turuosalistega eelise saanuks (vt selle kohta 20. septembri 2001. aasta otsus kohtuasjas Banks: C–390/98, EKL 2001 lk I–6117, punkt 77).
  Antud juhul säilitab äriühing, kellele ebaseaduslikku riigiabi on antud, oma juriidilise isiku staatuse ning jätkab ise riigiabiga toetatud tegevuste elluviimist. Seega saab nimelt see äriühing kõnealuse abiga seotud konkurentsieelise ning seega tuleb seda äriühingut kohustada tagasi maksma abiga võrdne summa. [...]” |
| --- | --- |

(138)

Aktsiate müügi ehk share deal’i kohta otsustas Euroopa Kohus järgmist (30):

„[...] kui äriühing, mis on saanud ebaseaduslikku riigiabi, müüakse turuhinnaga, st kõrgeima hinnaga, mida erainvestor on valmis maksma tavaliste konkurentsitingimuste korral niisuguses olukorras oleva ettevõtte eest, nimelt pärast riigiabi saamist, siis sellisel juhul on abi osa hinnatud turuhinna kohaselt ja arvesse võetud ostuhinnas. Sellistel tingimustel ei saa ostjat pidada võrreldes teiste turuosalistega eelise saanuks (vt selle kohta 20. septembri 2001. aasta otsus kohtuasjas Banks: C–390/98, EKL 2001 lk I–6117, punkt 77).

Antud juhul säilitab äriühing, kellele ebaseaduslikku riigiabi on antud, oma juriidilise isiku staatuse ning jätkab ise riigiabiga toetatud tegevuste elluviimist. Seega saab nimelt see äriühing kõnealuse abiga seotud konkurentsieelise ning seega tuleb seda äriühingut kohustada tagasi maksma abiga võrdne summa. [...]”

| (139) | Varade omandamise (asset deal) kohta väidab Euroopa Kohus järgmist (31):
  „Kindlasti on võimalik, et juhul kui luuakse eraldatud äriühinguid, et jätkata abi saanud ettevõtja tegevust olukorras, kus see ettevõtja on pankrotistunud, võidakse vajaduse korral nõuda asjaomase abi tagasimaksmist ka sellistelt äriühingutelt, kui tehakse kindlaks, et nad saavad tegelikult abi saamisega seotud konkurentsieeliselt jätkuvalt kasu. Sellise juhuga võiks olla tegemist nimelt olukorras, kui need eraldunud äriühingud omandavad likvideeritava äriühingu varad ilma turutingimustele vastavat hinda maksmata või kui on tehtud kindlaks, et selliste äriühingute loomise tulemusena hiiliti mööda abi tagasimaksmise kohustusest.” |
| --- | --- |

(139)

Varade omandamise (asset deal) kohta väidab Euroopa Kohus järgmist (31):

„Kindlasti on võimalik, et juhul kui luuakse eraldatud äriühinguid, et jätkata abi saanud ettevõtja tegevust olukorras, kus see ettevõtja on pankrotistunud, võidakse vajaduse korral nõuda asjaomase abi tagasimaksmist ka sellistelt äriühingutelt, kui tehakse kindlaks, et nad saavad tegelikult abi saamisega seotud konkurentsieeliselt jätkuvalt kasu. Sellise juhuga võiks olla tegemist nimelt olukorras, kui need eraldunud äriühingud omandavad likvideeritava äriühingu varad ilma turutingimustele vastavat hinda maksmata või kui on tehtud kindlaks, et selliste äriühingute loomise tulemusena hiiliti mööda abi tagasimaksmise kohustusest.”

| (140) | Samasugune eristamine esineb Seleco kohtuotsuses (32). Selles kohtuotsuses kinnitab Euroopa Kohus, et komisjon võib olla sunnitud nõudma, et abi tagastamine ei piirduks ainult esialgse äriühinguga, vaid ulatuks ka äriühingule, mis tagab viimase kestvuse tänu talle üle kantud tootmisvahenditele, kui ülekandmise teatud asjaolud võimaldavad tuvastada majandusliku järjepidevuse kahe ühingu vahel. Euroopa Kohus nõustus ka, et majandusliku järjepidevuse kindlakstegemisel võib asjakohaseks pidada järgmiseid asjaolusid: ülekandmise ese (vara ja kohustised, tööjõu säilitamine, grupeeritud vara), ülekandmise hind, kes on ülevõtva ja algse ettevõtja aktsionärid või omanikud, ülekandmise hetk (pärast uurimise algust, menetluse algatamist või lõplikku otsust) või tehingu majanduslik loogika (33). |
| --- | --- |

(140)

Samasugune eristamine esineb Seleco kohtuotsuses (32). Selles kohtuotsuses kinnitab Euroopa Kohus, et komisjon võib olla sunnitud nõudma, et abi tagastamine ei piirduks ainult esialgse äriühinguga, vaid ulatuks ka äriühingule, mis tagab viimase kestvuse tänu talle üle kantud tootmisvahenditele, kui ülekandmise teatud asjaolud võimaldavad tuvastada majandusliku järjepidevuse kahe ühingu vahel. Euroopa Kohus nõustus ka, et majandusliku järjepidevuse kindlakstegemisel võib asjakohaseks pidada järgmiseid asjaolusid: ülekandmise ese (vara ja kohustised, tööjõu säilitamine, grupeeritud vara), ülekandmise hind, kes on ülevõtva ja algse ettevõtja aktsionärid või omanikud, ülekandmise hetk (pärast uurimise algust, menetluse algatamist või lõplikku otsust) või tehingu majanduslik loogika (33).

| (141) | Asjakohane on ka märkida, et SMI ja Seleco kohtuasjade puhul toimus varade müük kõiki võlausaldajaid puudutava menetluse kaudu ning kohtuniku järelevalve all. Need hõlmasid üksnes kõiki võlausaldajaid puudutaval menetlusel oleva äriühingu osa varasid. Lisaks ei olnud Euroopa Kohus kindlaks teinud, et need ei vastanud turutingimustele. |
| --- | --- |

(141)

Asjakohane on ka märkida, et SMI ja Seleco kohtuasjade puhul toimus varade müük kõiki võlausaldajaid puudutava menetluse kaudu ning kohtuniku järelevalve all. Need hõlmasid üksnes kõiki võlausaldajaid puudutaval menetlusel oleva äriühingu osa varasid. Lisaks ei olnud Euroopa Kohus kindlaks teinud, et need ei vastanud turutingimustele.

| (142) | Üldkohus analüüsis varade omandamist (asset deal) CDA kohtuotsuses (34) ning tegi nimelt kindlaks, kas vaadeldud juhul oli andmeid, mis võimaldasid järeldada, et varade osalise müügiga hoiduti kõrvale abi tagasinõudmise korraldusest. Üldkohus oli seisukohal, et vaadeldud juhul ei olnud komisjon sellist tahet kindlaks teinud ning et CDA ei saanud tegelikult abi saamisega seotud konkurentsieeliselt jätkuvalt kasu. Üldkohus tegi sellise järelduse kahe fakti põhjal: müük piirdus varade osaga, mis müüdi paketina ning selline tegutsemisviis (st paketina müük) võimaldas saada suurema summa, kui oleks saadud kõnealuseid varasid eraldi müües. |
| --- | --- |

(142)

Üldkohus analüüsis varade omandamist (asset deal) CDA kohtuotsuses (34) ning tegi nimelt kindlaks, kas vaadeldud juhul oli andmeid, mis võimaldasid järeldada, et varade osalise müügiga hoiduti kõrvale abi tagasinõudmise korraldusest. Üldkohus oli seisukohal, et vaadeldud juhul ei olnud komisjon sellist tahet kindlaks teinud ning et CDA ei saanud tegelikult abi saamisega seotud konkurentsieeliselt jätkuvalt kasu. Üldkohus tegi sellise järelduse kahe fakti põhjal: müük piirdus varade osaga, mis müüdi paketina ning selline tegutsemisviis (st paketina müük) võimaldas saada suurema summa, kui oleks saadud kõnealuseid varasid eraldi müües.

| (143) | Seetõttu tuleks uurida Sernam SA tegevuse ülekandmist äriühingule Financière Sernam, võttes aluseks Euroopa Kohtu ja Üldkohtu välja töötatud kriteeriumid, et teha kindlaks, kas on asjakohane nõuda tagasimaksmist äriühingult Financière Sernam ning tema tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster. |
| --- | --- |

(143)

Seetõttu tuleks uurida Sernam SA tegevuse ülekandmist äriühingule Financière Sernam, võttes aluseks Euroopa Kohtu ja Üldkohtu välja töötatud kriteeriumid, et teha kindlaks, kas on asjakohane nõuda tagasimaksmist äriühingult Financière Sernam ning tema tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster.

| (144) | Seoses kõikide varade ja kohustuste ülekandmisega äriühingult Sernam SA äriühingule Sernam Xpress, välja arvatud kolm rahalist kohustist (omakapitalilaen, mida äriühing Sernam SA oli võtnud kontsernilt SNCF, lepingu IBM–GPS ülesütlemisest tulenev kohustis, ning 41 miljoni euro suuruse ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine), on komisjon arvamusel, et ülekandmine hõlmas äriühingut tervikuna (vt jaotis 3.2.3). Seega on Sernam SA ja Sernam Xpressi vahel olemas majanduslik järjepidevus. See eristab käesolevat juhtumit SMI, Seleco ja CDA kohtuotsuse asjaoludest, sest nende puhul oli tegemist üksnes varade osalise müügiga. Lisaks toimus ülekandmine kontsernisiseselt. See toimus pärast seda, kui komisjoni oli teinud lõpliku otsuse nõuda abi tagasi, ning selle ainus majanduslik loogika oli võimaldada Sernam 2 tegevuse jätkumist ilma Sernam 2 otsuse artiklis 3 kehtestatud tingimusi täitmata. Seega on kõik kriteeriumid olemas, et tõendada majanduslikku järjepidevust vastavalt käesolevale otsusele ning Seleco kohtuotsusele. |
| --- | --- |

(144)

Seoses kõikide varade ja kohustuste ülekandmisega äriühingult Sernam SA äriühingule Sernam Xpress, välja arvatud kolm rahalist kohustist (omakapitalilaen, mida äriühing Sernam SA oli võtnud kontsernilt SNCF, lepingu IBM–GPS ülesütlemisest tulenev kohustis, ning 41 miljoni euro suuruse ühisturuga kokkusobimatu abi tagasimaksmine), on komisjon arvamusel, et ülekandmine hõlmas äriühingut tervikuna (vt jaotis 3.2.3). Seega on Sernam SA ja Sernam Xpressi vahel olemas majanduslik järjepidevus. See eristab käesolevat juhtumit SMI, Seleco ja CDA kohtuotsuse asjaoludest, sest nende puhul oli tegemist üksnes varade osalise müügiga. Lisaks toimus ülekandmine kontsernisiseselt. See toimus pärast seda, kui komisjoni oli teinud lõpliku otsuse nõuda abi tagasi, ning selle ainus majanduslik loogika oli võimaldada Sernam 2 tegevuse jätkumist ilma Sernam 2 otsuse artiklis 3 kehtestatud tingimusi täitmata. Seega on kõik kriteeriumid olemas, et tõendada majanduslikku järjepidevust vastavalt käesolevale otsusele ning Seleco kohtuotsusele.

| (145) | Komisjon märgib siiski, et Sernam Xpressi ülekandmine ei toimunud turutingimustel. Sernam Xpressi ülekandmine toimus negatiivse hinnaga ning ei toimunud läbipaistva ja avatud menetluse teel (vt jaotis 3.2.5). 57 miljoni euro suurusele negatiivsele hinnale, mis saadi tegevusabina ja võimaldas katta Sernam Xpressi 2005.–2008. aasta kahjumi, (35) lisandub SNCFi võlanõude kustutamine Sernam SA suhtes summas 38,5 miljonit eurot (vt põhjendus 27). Lõpuks nendib komisjon, et äriühingule Sernam SA jäävateks kohustisteks on võlad kolmandate isikute ning mitte SNCFi ees. 57 miljoni euro suuruse kapitalisüstiga võimaldas SNCF äriühingul Sernam Xpress vähemalt ajavahemikus 2005–2008 oma võlanõuded täielikult täita. Kui aga SNCF oleks müünud üksnes varad positiivse hinnaga, siis oleks Sernam SA võlad kolmandatele isikutele olnud täidetud üksnes müügist saadud tulu ulatuses. See on veel üks tõend selle kohta, et lepinguline tasakaal SNCFi ja äriühingu Financière Sernam vahel ei vastanud turutingimustele. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon märgib siiski, et Sernam Xpressi ülekandmine ei toimunud turutingimustel. Sernam Xpressi ülekandmine toimus negatiivse hinnaga ning ei toimunud läbipaistva ja avatud menetluse teel (vt jaotis 3.2.5). 57 miljoni euro suurusele negatiivsele hinnale, mis saadi tegevusabina ja võimaldas katta Sernam Xpressi 2005.–2008. aasta kahjumi, (35) lisandub SNCFi võlanõude kustutamine Sernam SA suhtes summas 38,5 miljonit eurot (vt põhjendus 27). Lõpuks nendib komisjon, et äriühingule Sernam SA jäävateks kohustisteks on võlad kolmandate isikute ning mitte SNCFi ees. 57 miljoni euro suuruse kapitalisüstiga võimaldas SNCF äriühingul Sernam Xpress vähemalt ajavahemikus 2005–2008 oma võlanõuded täielikult täita. Kui aga SNCF oleks müünud üksnes varad positiivse hinnaga, siis oleks Sernam SA võlad kolmandatele isikutele olnud täidetud üksnes müügist saadud tulu ulatuses. See on veel üks tõend selle kohta, et lepinguline tasakaal SNCFi ja äriühingu Financière Sernam vahel ei vastanud turutingimustele.

| (146) | Samuti tuleks märkida, et 57 miljoni euro suurune negatiivne hind on suurem kui edutu hankemenetluse käigus saadud parim pakkumine, milleks oli 56,4 miljoni euro suurune negatiivne hind (teise ringi pakkumine [kandidaat 5]). |
| --- | --- |

(146)

Samuti tuleks märkida, et 57 miljoni euro suurune negatiivne hind on suurem kui edutu hankemenetluse käigus saadud parim pakkumine, milleks oli 56,4 miljoni euro suurune negatiivne hind (teise ringi pakkumine [kandidaat 5]).

| (147) | Ülekandmine võimaldas Sernam Xpressil vältida 41 miljoni euro suurust tagasinõudmise korraldust, mis lasus äriühingul Sernam SA, ning võimaldas tal jätkata Sernam SA tegevust ilma abi tagasi maksmata ja otsuse Sernam 2 artikli 3 tingimusi täitmata. |
| --- | --- |

(147)

Ülekandmine võimaldas Sernam Xpressil vältida 41 miljoni euro suurust tagasinõudmise korraldust, mis lasus äriühingul Sernam SA, ning võimaldas tal jätkata Sernam SA tegevust ilma abi tagasi maksmata ja otsuse Sernam 2 artikli 3 tingimusi täitmata.

| (148) | Neil põhjustel järeldab komisjon, et Sernam SA tegevuse Sernam Xpressile ülekandmise tõttu sai Sernam Xpress antud abiga seotud konkurentsieelisest jätkuvalt kasu. Kahe äriühingu vahel oli olemas majanduslik järjepidevus ning ülekandmine tähendab äriühingul Sernam SA lasuva abi tagasinõudmise korraldusest kõrvalehoidmist. |
| --- | --- |

(148)

Neil põhjustel järeldab komisjon, et Sernam SA tegevuse Sernam Xpressile ülekandmise tõttu sai Sernam Xpress antud abiga seotud konkurentsieelisest jätkuvalt kasu. Kahe äriühingu vahel oli olemas majanduslik järjepidevus ning ülekandmine tähendab äriühingul Sernam SA lasuva abi tagasinõudmise korraldusest kõrvalehoidmist.

| (149) | SMI ja Seleco kohtuotsuses on selgitatud, et ebaseaduslikku abi saanud äriühingu aktsiate müük aktsionäri poolt kolmandale isikule ei mõjuta abi saanud äriühingu kohustust abi tagasi maksta. Seetõttu ei vabastanud Sernam Xpressi aktsiate müümine äriühingule Financière Sernam äriühingut Sernam Xpress kohustusest maksta tagasi 41 miljoni euro suurune abi. |
| --- | --- |

(149)

SMI ja Seleco kohtuotsuses on selgitatud, et ebaseaduslikku abi saanud äriühingu aktsiate müük aktsionäri poolt kolmandale isikule ei mõjuta abi saanud äriühingu kohustust abi tagasi maksta. Seetõttu ei vabastanud Sernam Xpressi aktsiate müümine äriühingule Financière Sernam äriühingut Sernam Xpress kohustusest maksta tagasi 41 miljoni euro suurune abi.

| (150) | Äriühingute Sernam Xpress ja Financière Sernam ühinemisel kandus abi tagasinõudmise kohustus üle äriühingule Financière Sernam. Lisaks jätkasid Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad, Sernam Service ja Aster, äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning nad said jätkuvalt abi esialgselt äriühingule Sernam SA antud 41 miljoni euro suurusest abist. |
| --- | --- |

(150)

Äriühingute Sernam Xpress ja Financière Sernam ühinemisel kandus abi tagasinõudmise kohustus üle äriühingule Financière Sernam. Lisaks jätkasid Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad, Sernam Service ja Aster, äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning nad said jätkuvalt abi esialgselt äriühingule Sernam SA antud 41 miljoni euro suurusest abist.

| (151) | Järgmises punktis 3.4 esitatud põhjustel tuleb tagasi lükata Prantsusmaa ametiasutuste argumendid turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõtte kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(151)

Järgmises punktis 3.4 esitatud põhjustel tuleb tagasi lükata Prantsusmaa ametiasutuste argumendid turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõtte kohaldamise kohta.

3.4.   SERNAM XPRESSILE ANTUD UUE ABI KOHTA

| (152) | 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis on esitatud teatav arv meetmeid, mis võivad endast kujutada uut abi (vt põhjendus 36 eespool). Komisjon peab kontrollima, kas need meetmed kujutavad endast uut abi ning kas need võib vajaduse korral kuulutada siseturuga kokkusobivateks. |
| --- | --- |

(152)

21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis on esitatud teatav arv meetmeid, mis võivad endast kujutada uut abi (vt põhjendus 36 eespool). Komisjon peab kontrollima, kas need meetmed kujutavad endast uut abi ning kas need võib vajaduse korral kuulutada siseturuga kokkusobivateks.

| (153) | Prantsusmaa ametiasutuste sõnul olid kõik need meetmed kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega. SNCF kandis Sernam SA tegevuse üle äriühingule, kes tegi läbipaistvas ja avatud hankemenetluses parima pakkumise, ning isegi kui see hind oli negatiivne, oli see riigile kui aktsionärile Sernami likvideerimisest odavam. |
| --- | --- |

(153)

Prantsusmaa ametiasutuste sõnul olid kõik need meetmed kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega. SNCF kandis Sernam SA tegevuse üle äriühingule, kes tegi läbipaistvas ja avatud hankemenetluses parima pakkumise, ning isegi kui see hind oli negatiivne, oli see riigile kui aktsionärile Sernami likvideerimisest odavam.

| (154) | Komisjon on seisukohal, et abi tagasinõudmise olukorras ei tule kohaldada erainvestori põhimõtet. Riik tegutses abi tagasinõudmisel lähtuvalt kohustustest, mis tal ELi õiguse alusel on, mitte aga riigi kui aktsionärina. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon on seisukohal, et abi tagasinõudmise olukorras ei tule kohaldada erainvestori põhimõtet. Riik tegutses abi tagasinõudmisel lähtuvalt kohustustest, mis tal ELi õiguse alusel on, mitte aga riigi kui aktsionärina.

| (155) | Komisjon täheldab ka, et otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 on varade müüki nähtud võrdväärsena artikli 3 lõikes 1 sätestatud tasakaalustavate meetmetega. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punkti 40 (36) kohaselt ei või kahjukandmise lõpetamist käsitleda tasakaalustava meetmena. SNCFi ja Financière Sernami vahel kokkulepitud negatiivne hind näitab, et tegemist on kahjukandmise lõpetamisega, mis ei ole samaväärne tasakaalustava meetmega. Kõnealusel juhul kujutab negatiivne hind endast äriühingule antavat tegevusabi, mis on oma loomult sobimatu konkurentsimoonutuste vähendamiseks. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon täheldab ka, et otsuse Sernam 2 artikli 3 lõikes 2 on varade müüki nähtud võrdväärsena artikli 3 lõikes 1 sätestatud tasakaalustavate meetmetega. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punkti 40 (36) kohaselt ei või kahjukandmise lõpetamist käsitleda tasakaalustava meetmena. SNCFi ja Financière Sernami vahel kokkulepitud negatiivne hind näitab, et tegemist on kahjukandmise lõpetamisega, mis ei ole samaväärne tasakaalustava meetmega. Kõnealusel juhul kujutab negatiivne hind endast äriühingule antavat tegevusabi, mis on oma loomult sobimatu konkurentsimoonutuste vähendamiseks.

| (156) | Juhul kui nõustuda Prantsusmaa kaitstava seisukohaga, siis saaks Prantsusmaa kõrval hiilida kohustusest nõuda äriühingult Sernam SA ning tema majandustegevust jätkavatelt äriühingutelt tagasi 41 miljoni euro suurune abi, mis kuulutati otsusega Sernam 2 kokkusobimatuks siseturuga, ning 503 miljoni euro suurune abi, mida kuritarvitati. Selline tulemus oleks ilmselgelt vastuolus Euroopa Kohtu kohtupraktikaga, mille kohaselt peab liikmesriik abi viivitamatult tagasi nõudma, kasutades kõiki tema käsutuses olevaid õiguskaitsevahendeid, sealhulgas äriühingu vara konfiskeerimine ja vajaduse korral selle likvideerimine, kui äriühing ei ole võimeline abi tagasi maksma (37). |
| --- | --- |

(156)

Juhul kui nõustuda Prantsusmaa kaitstava seisukohaga, siis saaks Prantsusmaa kõrval hiilida kohustusest nõuda äriühingult Sernam SA ning tema majandustegevust jätkavatelt äriühingutelt tagasi 41 miljoni euro suurune abi, mis kuulutati otsusega Sernam 2 kokkusobimatuks siseturuga, ning 503 miljoni euro suurune abi, mida kuritarvitati. Selline tulemus oleks ilmselgelt vastuolus Euroopa Kohtu kohtupraktikaga, mille kohaselt peab liikmesriik abi viivitamatult tagasi nõudma, kasutades kõiki tema käsutuses olevaid õiguskaitsevahendeid, sealhulgas äriühingu vara konfiskeerimine ja vajaduse korral selle likvideerimine, kui äriühing ei ole võimeline abi tagasi maksma (37).

| (157) | Prantsusmaa kaitstava seisukoha heakskiitmine põhjustaks ka eraettevõtjate ja avalik-õigusliku äriühingute diskrimineerimist. Samal ajal kui riik nõuaks eraettevõtjalt abi tagasi, vajaduse korral kuni selle likvideerimiseni, võiks avalik-õiguslik äriühing seda vältida üksnes põhjusel, et riigile on odavam müüa äriühing pigem negatiivse hinnaga kui nõuda tagasi ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi, mida see on saanud. |
| --- | --- |

(157)

Prantsusmaa kaitstava seisukoha heakskiitmine põhjustaks ka eraettevõtjate ja avalik-õigusliku äriühingute diskrimineerimist. Samal ajal kui riik nõuaks eraettevõtjalt abi tagasi, vajaduse korral kuni selle likvideerimiseni, võiks avalik-õiguslik äriühing seda vältida üksnes põhjusel, et riigile on odavam müüa äriühing pigem negatiivse hinnaga kui nõuda tagasi ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi, mida see on saanud.

| (158) | Neil põhjustel on komisjon seisukohal, et Prantsusmaa ei saa kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja põhimõtet, et vältida 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis sätestatud meetmeid seoses riigiabi mõistega. |
| --- | --- |

(158)

Neil põhjustel on komisjon seisukohal, et Prantsusmaa ei saa kasutada turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtja põhimõtet, et vältida 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis sätestatud meetmeid seoses riigiabi mõistega.

| (159) | Seega tuleb teha kindlaks, kas kõnealuste meetmetega anti äriühingutele Sernam Xpress või Financière Sernam eelis. Kuna need kaks äriühingut liitusid, siis ei ole vajalik eristada kummalegi antud eeliseid. Kolm muud abi olemasolu kriteeriumi on täidetud: meetmeid on rahastatud avalik-õigusliku äriühingu – SNCF – ressurssidest; SNCF kujutab endast avalik-õiguslikku asutust, mis on riigi väga tugeva järelevalve all; seega saab eelise andmist seostada riigiga. Kuna Sernam Xpress ja Financière Sernam tegutsesid maanteeveo valdkonnas, mis on liidus avatud konkurentsile, oli eelise tõttu risk moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(159)

Seega tuleb teha kindlaks, kas kõnealuste meetmetega anti äriühingutele Sernam Xpress või Financière Sernam eelis. Kuna need kaks äriühingut liitusid, siis ei ole vajalik eristada kummalegi antud eeliseid. Kolm muud abi olemasolu kriteeriumi on täidetud: meetmeid on rahastatud avalik-õigusliku äriühingu – SNCF – ressurssidest; SNCF kujutab endast avalik-õiguslikku asutust, mis on riigi väga tugeva järelevalve all; seega saab eelise andmist seostada riigiga. Kuna Sernam Xpress ja Financière Sernam tegutsesid maanteeveo valdkonnas, mis on liidus avatud konkurentsile, oli eelise tõttu risk moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

3.4.1.   Asjaolu kohta, et SNCF rekapitaliseeris Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses

| (160) | Sellega, et SNCF rekapitaliseeris Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses, anti äriühingule Sernam SA oluline rahaline eelis, mida tema konkurentidel ei olnud. See eelis kanti seejärel teiste varade ja kohustistega üle äriühingule Sernam Xpress. |
| --- | --- |

(160)

Sellega, et SNCF rekapitaliseeris Sernam SA 57 miljoni euro ulatuses, anti äriühingule Sernam SA oluline rahaline eelis, mida tema konkurentidel ei olnud. See eelis kanti seejärel teiste varade ja kohustistega üle äriühingule Sernam Xpress.

3.4.2.   Asjaolu kohta, et SNCF rekapitaliseeris Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses

| (161) | Sellega, et SNCF rekapitaliseeris Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses, anti äriühingule Sernam Xpress oluline rahaline eelis, mida tema konkurentidel ei olnud. Komisjon märgib siiski, et SNCF sai äriühingult Financière Sernam 2 miljoni euro suuruse makse, mis tühistab 2 miljoni euro suuruse rekapitaliseerimise, mis seega ei andnud äriühingule eelist. |
| --- | --- |

(161)

Sellega, et SNCF rekapitaliseeris Sernam Xpressi 2 miljoni euro ulatuses, anti äriühingule Sernam Xpress oluline rahaline eelis, mida tema konkurentidel ei olnud. Komisjon märgib siiski, et SNCF sai äriühingult Financière Sernam 2 miljoni euro suuruse makse, mis tühistab 2 miljoni euro suuruse rekapitaliseerimise, mis seega ei andnud äriühingule eelist.

3.4.3.   SNCFi võlanõuete kustutamine Sernam SA suhtes

| (162) | Nagu selgitatud põhjenduses 33, ei hõlma Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam, SNCFi võlanõudeid Sernam SA-le summas 38,5 miljonit eurot. Neid võlanõudeid kustutades andis SNCF vastava summa ulatuses eelise äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam. |
| --- | --- |

(162)

Nagu selgitatud põhjenduses 33, ei hõlma Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam, SNCFi võlanõudeid Sernam SA-le summas 38,5 miljonit eurot. Neid võlanõudeid kustutades andis SNCF vastava summa ulatuses eelise äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam.

3.4.4.   SNCFi antud garantiide kohta

| (163) | Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam andis SNCF järgmised garantiid:






  — | võttis kohustuse lõpetada kindlaks määratud tähtaja jooksul konkreetse tegevuskoha (Valenton) arendamise, mis on vajalik TBE käitamiseks, makstes hilinemise korral trahvi üks miljon eurot; |
| --- | --- | --- |

(163)

Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam andis SNCF järgmised garantiid:

—

võttis kohustuse lõpetada kindlaks määratud tähtaja jooksul konkreetse tegevuskoha (Valenton) arendamise, mis on vajalik TBE käitamiseks, makstes hilinemise korral trahvi üks miljon eurot;

| — | võttis kohustuse katta võimalik uute käitamiskohtade üüri suurenemine, piirdudes maksimaalselt kolme miljoni euro suuruse vahe kinnimaksmisega; |
| --- | --- |

—

võttis kohustuse katta võimalik uute käitamiskohtade üüri suurenemine, piirdudes maksimaalselt kolme miljoni euro suuruse vahe kinnimaksmisega;

| — | pikendas äriühingust Sernam üleviidud [...] raudteelaste tagasipöördumise õigust kolme aastani; |
| --- | --- |

—

pikendas äriühingust Sernam üleviidud [...] raudteelaste tagasipöördumise õigust kolme aastani;

| — | pikendas kolme aasta võrra sotsiaalprotokolli, millega tagati [...] Sernami töötajatele ümberklassifitseerimine SNCFis vallandamise korral Sernamist; |
| --- | --- |

—

pikendas kolme aasta võrra sotsiaalprotokolli, millega tagati [...] Sernami töötajatele ümberklassifitseerimine SNCFis vallandamise korral Sernamist;

| — | SNCF tagas TBE jätkusuutlikkuse (38) ja juurdepääsu TBE-le (39). Selleks maksis SNCF Sernam Xpressile 3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

SNCF tagas TBE jätkusuutlikkuse (38) ja juurdepääsu TBE-le (39). Selleks maksis SNCF Sernam Xpressile 3 miljonit eurot.

| (164) | Esimese kahe garantii suhtes on selge, et need annavad eelise äriühingule Sernam Xpress ja Financière Sernam. Nende kahe garantii puudumisel oleks pidanud äriühingud Sernam Xpress ja Financière Sernam kõnealuseid kulusid ise toetama. |
| --- | --- |

(164)

Esimese kahe garantii suhtes on selge, et need annavad eelise äriühingule Sernam Xpress ja Financière Sernam. Nende kahe garantii puudumisel oleks pidanud äriühingud Sernam Xpress ja Financière Sernam kõnealuseid kulusid ise toetama.

| (165) | TBE garantiide suhtes arvab komisjon, et need vähendavad oluliselt äriühingute Sernam Xpress ja Financière Sernam riski. Seetõttu annavad garantiid neile eelise. |
| --- | --- |

(165)

TBE garantiide suhtes arvab komisjon, et need vähendavad oluliselt äriühingute Sernam Xpress ja Financière Sernam riski. Seetõttu annavad garantiid neile eelise.

| (166) | Prantsusmaa sõnul sai raudteelastele antud garantiidest tegelikult kasu SNCF. SNCF viis teatava arvu raudteetöölisi üle tööle äriühingusse Sernam SA. Raudteetöölistel, kelle kulu kattis Sernam SA, oli õigus lihtsa taotluse alusel tagasi pöörduda SNCFi. Erastamise kartuses pikendas SNCF ajavahemikku, mille jooksul raudteetöölised võivad oma õigust kasutada, et vältida nende massilist tagasipöördumist, mis oleks olnud SNCFile kulukam. |
| --- | --- |

(166)

Prantsusmaa sõnul sai raudteelastele antud garantiidest tegelikult kasu SNCF. SNCF viis teatava arvu raudteetöölisi üle tööle äriühingusse Sernam SA. Raudteetöölistel, kelle kulu kattis Sernam SA, oli õigus lihtsa taotluse alusel tagasi pöörduda SNCFi. Erastamise kartuses pikendas SNCF ajavahemikku, mille jooksul raudteetöölised võivad oma õigust kasutada, et vältida nende massilist tagasipöördumist, mis oleks olnud SNCFile kulukam.

| (167) | Komisjon leiab, et selle garantii puudumisel oleksid raudteetöölised tegevuse ülekandmise ajal väga tõenäoliselt taotlenud oma tagasipöördumist SNCFi. Sernam Xpress oleks pidanud need asendama uute töötajatega eraõigusliku staatuse all. Komisjon on seisukohal, et kõnealusel juhul oleks uute töötajate töötasu oleks ilmselt olnud väiksem raudteetööliste omast ning see oleks Sernam Xpressi jaoks hüvitanud lisakulud selle tõttu, et nende töökogemus oli väiksem, või raskuste tõttu, mis tekkisid sellest, et väga lühikese aja jooksul tuli tööle võtta suur arv uusi töötajaid. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon leiab, et selle garantii puudumisel oleksid raudteetöölised tegevuse ülekandmise ajal väga tõenäoliselt taotlenud oma tagasipöördumist SNCFi. Sernam Xpress oleks pidanud need asendama uute töötajatega eraõigusliku staatuse all. Komisjon on seisukohal, et kõnealusel juhul oleks uute töötajate töötasu oleks ilmselt olnud väiksem raudteetööliste omast ning see oleks Sernam Xpressi jaoks hüvitanud lisakulud selle tõttu, et nende töökogemus oli väiksem, või raskuste tõttu, mis tekkisid sellest, et väga lühikese aja jooksul tuli tööle võtta suur arv uusi töötajaid.

| (168) | Seoses ümberklassifitseerimise garantii kolme aastani pikendamisega on Prantsusmaa seisukohal, et tegemist on SNCFi tööle võetud teatavate töötajate isikliku õigusega. Äriühingud Financière Sernam ja Sernam Xpress ei ole selle kokkuleppe osalised. |
| --- | --- |

(168)

Seoses ümberklassifitseerimise garantii kolme aastani pikendamisega on Prantsusmaa seisukohal, et tegemist on SNCFi tööle võetud teatavate töötajate isikliku õigusega. Äriühingud Financière Sernam ja Sernam Xpress ei ole selle kokkuleppe osalised.

| (169) | Komisjon ei ole selle analüüsiga nõus. See garantii muudab töötajate selleks ajavahemikuks äriühingusse Sernam Xpress jäämise ahvatlevamaks, ilma et Sernam Xpress peaks tasuma vähimatki lisakulu. |
| --- | --- |

(169)

Komisjon ei ole selle analüüsiga nõus. See garantii muudab töötajate selleks ajavahemikuks äriühingusse Sernam Xpress jäämise ahvatlevamaks, ilma et Sernam Xpress peaks tasuma vähimatki lisakulu.

| (170) | Komisjon järeldab, et SNCFi antud garantiid 21. juuli 2005. aasta protokollis, välja arvatud garantii raudteetöölistele, annavad äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam eelise. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon järeldab, et SNCFi antud garantiid 21. juuli 2005. aasta protokollis, välja arvatud garantii raudteetöölistele, annavad äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam eelise.

| (171) | Samas kui esimese kolme aasta garantiide väärtust on lihtne arvudesse panna (üks miljon eurot, kolm miljonit eurot ja kolm miljonit eurot), ei ole see nii töötajate ümberklassifitseerimise garantii puhul. Prantsusmaa pidi kindlaks määrama suurema töötasu, mida Sernam Xpress ja Financière Sernam oleksid pidanud töötajatele nende garantiide puudumise korral maksma, et saavutada sama eesmärk. |
| --- | --- |

(171)

Samas kui esimese kolme aasta garantiide väärtust on lihtne arvudesse panna (üks miljon eurot, kolm miljonit eurot ja kolm miljonit eurot), ei ole see nii töötajate ümberklassifitseerimise garantii puhul. Prantsusmaa pidi kindlaks määrama suurema töötasu, mida Sernam Xpress ja Financière Sernam oleksid pidanud töötajatele nende garantiide puudumise korral maksma, et saavutada sama eesmärk.

3.4.5.   Müügihinna kohta

| (172) | Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 164 arutles komisjon ka selle üle, kas äriühingu Financière Sernam makstud negatiivne hind vastas turuväärtusele. Selles suhtes märgib komisjon, et vahepeal ühinesid Sernam Xpress ja Financière Sernam ning et äriühingule Financière Sernam antud võimalik abi, mis seisnes liiga kõrges negatiivses hinnas, ei ületanud 57 miljonit eurot, mida Sernam Xpress sai uue abina. Seetõttu ei ole enam vajalik esitada arvamust küsimuse kohta, kas ostja võis abi saada. |
| --- | --- |

(172)

Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 164 arutles komisjon ka selle üle, kas äriühingu Financière Sernam makstud negatiivne hind vastas turuväärtusele. Selles suhtes märgib komisjon, et vahepeal ühinesid Sernam Xpress ja Financière Sernam ning et äriühingule Financière Sernam antud võimalik abi, mis seisnes liiga kõrges negatiivses hinnas, ei ületanud 57 miljonit eurot, mida Sernam Xpress sai uue abina. Seetõttu ei ole enam vajalik esitada arvamust küsimuse kohta, kas ostja võis abi saada.

3.4.6.   Järeldus uue abi olemasolu kohta

| (173) | 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolli meetmed, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse jaotises 3.4, kujutavad endast uut abi äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam. |
| --- | --- |

(173)

21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokolli meetmed, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse jaotises 3.4, kujutavad endast uut abi äriühingutele Sernam Xpress ja Financière Sernam.

3.4.7.   Siseturuga kokkusobimatus ja tagasinõudmine

| (174) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik põhjendama abi kokkusobivust siseturuga. Kuna Prantsusmaa ei ole esitanud ühtegi põhjendust abi kokkusobivuseks siseturuga, järeldab komisjon, et see abi ei sobi kokku siseturuga ning tuleb tagasi nõuda koos intressiga. |
| --- | --- |

(174)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik põhjendama abi kokkusobivust siseturuga. Kuna Prantsusmaa ei ole esitanud ühtegi põhjendust abi kokkusobivuseks siseturuga, järeldab komisjon, et see abi ei sobi kokku siseturuga ning tuleb tagasi nõuda koos intressiga.

| (175) | Abi tuleb tagasi nõuda äriühingult Financière Sernam ning tema tütarettevõtjatelt Sernam Service ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad Sernam Xpressi (ühendatud äriühinguks Financière Sernam) majandustegevust. |
| --- | --- |

(175)

Abi tuleb tagasi nõuda äriühingult Financière Sernam ning tema tütarettevõtjatelt Sernam Service ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad Sernam Xpressi (ühendatud äriühinguks Financière Sernam) majandustegevust.

3.5.   LEPINGUST TAGANEMISE KLAUSLI KOHTA

| (176) | 21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis on lepingust taganemise klausel juhuks, kui Euroopa Komisjon teeb viie aasta jooksul alates läbirääkimiste protokolli sõlmimisest negatiivse otsuse. Ka see klausel võib kujutada endast uut abi. Sellisel juhul seisneks õiguskaitsevahend siiski selle kohaldamata jätmises. See saavutati, kuna klauslit tegelikult ei kohaldatud. Seetõttu ei ole vaja kõnealust klauslit edasi analüüsida. |
| --- | --- |

(176)

21. juuli 2005. aasta läbirääkimiste protokollis on lepingust taganemise klausel juhuks, kui Euroopa Komisjon teeb viie aasta jooksul alates läbirääkimiste protokolli sõlmimisest negatiivse otsuse. Ka see klausel võib kujutada endast uut abi. Sellisel juhul seisneks õiguskaitsevahend siiski selle kohaldamata jätmises. See saavutati, kuna klauslit tegelikult ei kohaldatud. Seetõttu ei ole vaja kõnealust klauslit edasi analüüsida.

3.6.   ÕIGUSPÄRASE OOTUSE KOHTA

| (177) | Prantsusmaa ametiasutuste esitatud väide, mille kohaselt viis, kuidas komisjoni suhtes vastavalt koostöö kohustusele heauskselt käituti (nagu külaskäik komisjoni 24. novembril 2004 ning nende 21. detsembri 2004. aasta kiri), tekitas õiguspärase ootuse, et Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam on kooskõlas otsusega Sernam 2 ja ELi õigus ei saa takistuseks olla. |
| --- | --- |

(177)

Prantsusmaa ametiasutuste esitatud väide, mille kohaselt viis, kuidas komisjoni suhtes vastavalt koostöö kohustusele heauskselt käituti (nagu külaskäik komisjoni 24. novembril 2004 ning nende 21. detsembri 2004. aasta kiri), tekitas õiguspärase ootuse, et Sernam SA tegevuse ülekandmine äriühingule Financière Sernam on kooskõlas otsusega Sernam 2 ja ELi õigus ei saa takistuseks olla.

| (178) | Prantsusmaa esitatud teave piirdub aga komisjoni teavitamisega varade paketina müügi valikust, ilma et kirjeldataks Sernam SA varade ülekandmise tehingu peamiseid osi. 21. detsembri 2004. aasta teatises komisjonile on üksnes viidatud avatud ja läbipaistva varade võõrandamise protsessi korralduse teatud punktidele eesmärgiga saavutada turuhinnaga müük enne 30. juunit 2005. |
| --- | --- |

(178)

Prantsusmaa esitatud teave piirdub aga komisjoni teavitamisega varade paketina müügi valikust, ilma et kirjeldataks Sernam SA varade ülekandmise tehingu peamiseid osi. 21. detsembri 2004. aasta teatises komisjonile on üksnes viidatud avatud ja läbipaistva varade võõrandamise protsessi korralduse teatud punktidele eesmärgiga saavutada turuhinnaga müük enne 30. juunit 2005.

| (179) | Komisjoni tähelepanu ei juhitud ühelegi järgmisele punktile:






  1) | asjaolu, et kavandatud võõrandamine tugines kontsernisisesele varade ja kohustiste ülekandmisele ühe juriidilise isiku (Sernam Xpress) piires, millele järgnes teise üksuse võõrandamine (share deal); |
| --- | --- | --- |

(179)

Komisjoni tähelepanu ei juhitud ühelegi järgmisele punktile:

1)

asjaolu, et kavandatud võõrandamine tugines kontsernisisesele varade ja kohustiste ülekandmisele ühe juriidilise isiku (Sernam Xpress) piires, millele järgnes teise üksuse võõrandamine (share deal);

| 2) | asjaolu, et osa kohustistest kanti üle koos varadega ning et Sernam SA kohustisteks jäid üksnes 41 miljoni euro suuruse abi tagasinõudmise korraldus ning SNCFi võlanõuded summas 38,5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

2)

asjaolu, et osa kohustistest kanti üle koos varadega ning et Sernam SA kohustisteks jäid üksnes 41 miljoni euro suuruse abi tagasinõudmise korraldus ning SNCFi võlanõuded summas 38,5 miljonit eurot;

| 3) | asjaolu, et Prantsusmaa oli valmis rekapitaliseerima äriühingud Sernam SA ja Sernam Xpress, juhul kui ülevõtmise pakkumine juhtuks olema negatiivse hinnaga. |
| --- | --- |

3)

asjaolu, et Prantsusmaa oli valmis rekapitaliseerima äriühingud Sernam SA ja Sernam Xpress, juhul kui ülevõtmise pakkumine juhtuks olema negatiivse hinnaga.

| (180) | Nende andmete puudumise tõttu ei olnud komisjonil võimalik oletada, mil viisil Prantsusmaa lõpuks otsust Sernam 2 rakendab. 21. detsembri 2004. aasta teatise põhjal võib hoopiski eeldada, et võõrandamine toimub kohustisi eraldamata ning positiivse hinnaga, kuna on märgitud, et: „[k]ohe pärast võõrandamist kasutatakse sellest saadud tulu juriidilise isiku Sernam passivate, mille hulka kuulub siseturuga kokkusobimatu abi, tagasimaksmiseks tavapäraste riiklike menetluste raames.” |
| --- | --- |

(180)

Nende andmete puudumise tõttu ei olnud komisjonil võimalik oletada, mil viisil Prantsusmaa lõpuks otsust Sernam 2 rakendab. 21. detsembri 2004. aasta teatise põhjal võib hoopiski eeldada, et võõrandamine toimub kohustisi eraldamata ning positiivse hinnaga, kuna on märgitud, et: „[k]ohe pärast võõrandamist kasutatakse sellest saadud tulu juriidilise isiku Sernam passivate, mille hulka kuulub siseturuga kokkusobimatu abi, tagasimaksmiseks tavapäraste riiklike menetluste raames.”

| (181) | Kui Sernam SA varade eest pakutava negatiivse hinna puhul selgus rekapitaliseerimise võimalus (kolmas punkt) alles pakkumiste vastuvõtmisel, pidi Prantsusmaa olema üldiselt teadlik põhimõttest müüa varad koos osa kohustistega (teine punkt) juba siis, kui ta koostas oma 21. detsembri 2004. aasta teatist. Igal juhul ei saa Prantsusmaa ametiasutused väita, et neil oli õiguspärane ootus, kui nad ei olnud neist sisulistest tõsiasjadest teavitanud komisjoni 21. detsembril 2004 ega pärast seda. |
| --- | --- |

(181)

Kui Sernam SA varade eest pakutava negatiivse hinna puhul selgus rekapitaliseerimise võimalus (kolmas punkt) alles pakkumiste vastuvõtmisel, pidi Prantsusmaa olema üldiselt teadlik põhimõttest müüa varad koos osa kohustistega (teine punkt) juba siis, kui ta koostas oma 21. detsembri 2004. aasta teatist. Igal juhul ei saa Prantsusmaa ametiasutused väita, et neil oli õiguspärane ootus, kui nad ei olnud neist sisulistest tõsiasjadest teavitanud komisjoni 21. detsembril 2004 ega pärast seda.

| (182) | Kui Prantsusmaa ametiasutustel oli raskusi otsuse Sernam 2 täitmisel, siis oleksid nad kindlasti pidanud pöörduma komisjoni poole, et jõuda kokkuleppele teistsugust skeemi hõlmava lahenduses, mis vastab ELi lepingu artikli 4 lõikega 3 ette nähtud lojaalse koostöö põhimõttele. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (40) jaotises 3.2.3 on kinnitatud, et vastavalt sellele üldpõhimõttele ei või liikmesriik ümberkorraldamiskavast kõrvale kalduda ilma komisjoni sellest teavitamata ja temalt eelnevat nõusolekut saamata. |
| --- | --- |

(182)

Kui Prantsusmaa ametiasutustel oli raskusi otsuse Sernam 2 täitmisel, siis oleksid nad kindlasti pidanud pöörduma komisjoni poole, et jõuda kokkuleppele teistsugust skeemi hõlmava lahenduses, mis vastab ELi lepingu artikli 4 lõikega 3 ette nähtud lojaalse koostöö põhimõttele. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (40) jaotises 3.2.3 on kinnitatud, et vastavalt sellele üldpõhimõttele ei või liikmesriik ümberkorraldamiskavast kõrvale kalduda ilma komisjoni sellest teavitamata ja temalt eelnevat nõusolekut saamata.

| (183) | Lisaks ei andnud komisjon kunagi oma nõusolekut Prantsusmaa rakendatud tehingule kanda Sernam SA tegevus üle äriühingule Financière Sernam. |
| --- | --- |

(183)

Lisaks ei andnud komisjon kunagi oma nõusolekut Prantsusmaa rakendatud tehingule kanda Sernam SA tegevus üle äriühingule Financière Sernam.

| (184) | Komisjon järeldab seega, et õiguspärasele ootusele ei saa tugineda ei Prantsusmaa ega abisaajad. |
| --- | --- |

(184)

Komisjon järeldab seega, et õiguspärasele ootusele ei saa tugineda ei Prantsusmaa ega abisaajad.

4.   ABI TAGASINÕUDMINE

| (185) | Komisjon järeldas, et otsuse Sernam 2 tingimused ei ole täidetud. Seetõttu rakendati määruse nr 659/1999 artikli 16 kohaselt vääralt otsusega Sernam 2 lubatud abimeetmeid. Kuna Prantsusmaa ei ole põhjendanud abi kokkusobivust siseturuga, siis on abi siseturuga kokkusobimatu. Prantsusmaa peab seega võtma kõik meetmed, et abi koos intressiga tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(185)

Komisjon järeldas, et otsuse Sernam 2 tingimused ei ole täidetud. Seetõttu rakendati määruse nr 659/1999 artikli 16 kohaselt vääralt otsusega Sernam 2 lubatud abimeetmeid. Kuna Prantsusmaa ei ole põhjendanud abi kokkusobivust siseturuga, siis on abi siseturuga kokkusobimatu. Prantsusmaa peab seega võtma kõik meetmed, et abi koos intressiga tagasi nõuda.

| (186) | Abimeetmete summa on 503 miljonit eurot. See hõlmab osa mitmesugusest ümberkorraldamisabist summas 2 938 miljonit franki ehk 448 miljonit eurot. Abisummad on esitatud 30. aprilli 2003. aasta otsuse tabelis 3, mille peamiseid osi sisaldab järgmine tabel:






  (miljonit Prantsuse franki |
| --- | --- |
| Algkapital | 44 |
| Kahjumi rahastamine 2000 | 698 |
| Kahjumi rahastamine 2001 | 252 |
| Ümberkorraldamise rahastamine: SNCFi kapitalisisend | 1 300 |
| Ümberkorraldamise rahastamine: SNCFi omakapitalilaen | 250 |
| Raudteetöölistega seonduv lisakulu | 394 |
| Ümberkorraldamisabi kokku | 2 938 |

(186)

Abimeetmete summa on 503 miljonit eurot. See hõlmab osa mitmesugusest ümberkorraldamisabist summas 2 938 miljonit franki ehk 448 miljonit eurot. Abisummad on esitatud 30. aprilli 2003. aasta otsuse tabelis 3, mille peamiseid osi sisaldab järgmine tabel:

(miljonit Prantsuse franki

Algkapital

44

Kahjumi rahastamine 2000

698

Kahjumi rahastamine 2001

252

Ümberkorraldamise rahastamine: SNCFi kapitalisisend

1 300

Ümberkorraldamise rahastamine: SNCFi omakapitalilaen

250

Raudteetöölistega seonduv lisakulu

394

Ümberkorraldamisabi kokku

2 938

| (187) | 503 miljoni euro suuruse summani jõudmiseks tuleb lisada pagasi- ja pressilepingutega seoses ülekantud abisummad suuruses 34 miljonit eurot ning tarnelepingutega seoses ülekantud summa 21 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(187)

503 miljoni euro suuruse summani jõudmiseks tuleb lisada pagasi- ja pressilepingutega seoses ülekantud abisummad suuruses 34 miljonit eurot ning tarnelepingutega seoses ülekantud summa 21 miljonit eurot.

| (188) | Põhjalikumalt on seda käsitletud 23. mai 2001. aasta otsuses Sernam 1. |
| --- | --- |

(188)

Põhjalikumalt on seda käsitletud 23. mai 2001. aasta otsuses Sernam 1.

| (189) | Abi tõhusaks ja viivitamatuks tagasinõudmiseks peavad Prantsusmaa ametiasutused esitama kuupäeva, mil eri abisummad abisaaja käsutusse anti (41). Sellest kuupäevast alates tuleb iga meetme puhul arvutada tagastusintressi liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile (42). |
| --- | --- |

(189)

Abi tõhusaks ja viivitamatuks tagasinõudmiseks peavad Prantsusmaa ametiasutused esitama kuupäeva, mil eri abisummad abisaaja käsutusse anti (41). Sellest kuupäevast alates tuleb iga meetme puhul arvutada tagastusintressi liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile (42).

| (190) | Samuti tuleb tagasi nõuda juba otsuses Sernam 2 siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud 41 miljoni euro suurune abi ning lisada sellele samal meetodil arvutatud intress. |
| --- | --- |

(190)

Samuti tuleb tagasi nõuda juba otsuses Sernam 2 siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud 41 miljoni euro suurune abi ning lisada sellele samal meetodil arvutatud intress.

| (191) | 57 miljoni euro suurune reakapitaliseerimine, 38,5 miljoni euro suuruste võlanõuete kustutamine, mis SNCFil olid Sernam SA suhtes, ning garantiid, mida SNCF andis Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam (välja arvatud raudteetöölistele antud garantiid) kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Need uued abisummad tuleb tagasi nõuda koos samal meetodil arvutatud intressiga. Tagasinõutavate summade arvutusmeetodi puhul viitab komisjon käesoleva otsuse põhjendustele 171 ja 189. |
| --- | --- |

(191)

57 miljoni euro suurune reakapitaliseerimine, 38,5 miljoni euro suuruste võlanõuete kustutamine, mis SNCFil olid Sernam SA suhtes, ning garantiid, mida SNCF andis Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam (välja arvatud raudteetöölistele antud garantiid) kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Need uued abisummad tuleb tagasi nõuda koos samal meetodil arvutatud intressiga. Tagasinõutavate summade arvutusmeetodi puhul viitab komisjon käesoleva otsuse põhjendustele 171 ja 189.

| (192) | Tagasinõutava abisumma kindlaksmääramisel võib Prantsusmaa arvesse võtta võimalikku summat, mida SNCF sai Sernam SA likvideerimisel seoses 41 miljoni suuruse abi tagasimaksmise (koos intressiga) ja/või omakapitalilaenuga (koos intressiga). |
| --- | --- |

(192)

Tagasinõutava abisumma kindlaksmääramisel võib Prantsusmaa arvesse võtta võimalikku summat, mida SNCF sai Sernam SA likvideerimisel seoses 41 miljoni suuruse abi tagasimaksmise (koos intressiga) ja/või omakapitalilaenuga (koos intressiga).

| (193) | Juhul kui SNCFi kõik võlanõuded maksti tagasi, siis ei saa Prantsusmaa võtta arvesse summat, mida SNCF tõenäoliselt tagasi nõudis pärast SA likvideerimist, vaid üksnes seda osa tulust, mis jääb alles siis, kui kahest kirjendatud abisummast on maha arvatud Sernam SA kohustisse kantud võlanõuete kogusumma. |
| --- | --- |

(193)

Juhul kui SNCFi kõik võlanõuded maksti tagasi, siis ei saa Prantsusmaa võtta arvesse summat, mida SNCF tõenäoliselt tagasi nõudis pärast SA likvideerimist, vaid üksnes seda osa tulust, mis jääb alles siis, kui kahest kirjendatud abisummast on maha arvatud Sernam SA kohustisse kantud võlanõuete kogusumma.

| (194) | Abi, sealhulgas esialgu äriühingutele Sernam SA ja Sernam Xpress antud abi, tuleb tagasi nõuda äriühingult Financière Sernam ning selle tütarettevõtjatelt Sernam Service ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad praegu Sernam Xpressi (liidetud äriühinguga Financière Sernam) majandustegevust, mida enne seda teostas Sernam SA. |
| --- | --- |

(194)

Abi, sealhulgas esialgu äriühingutele Sernam SA ja Sernam Xpress antud abi, tuleb tagasi nõuda äriühingult Financière Sernam ning selle tütarettevõtjatelt Sernam Service ja Aster, kes pärast abi saamist jätkavad praegu Sernam Xpressi (liidetud äriühinguga Financière Sernam) majandustegevust, mida enne seda teostas Sernam SA.

| (195) | Pole mingit kahtlust, et Sernam Xpress ja selle tegevad tütarettevõtjad Sernam Services ja Aster jätkasid Sernam SA majandustegevust, kuna Sernam SA tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmisega, mille viis ellu Prantsusmaa, taotleti just seda eesmärki. Lisaks selgub toimikust, et Sernam Xpress, Sernam Services ja Aster jätkasid pärast abi saamist tegevust vastavalt Sernam SA senisele äriplaanile ja sama personaliga. Seejärel lõpetas Financière Sernam, kes oli ainuosanik, 30. juunil 2011 äriühingu Sernam Xpress tegevuse ja võttis üle selle vara. Seega on Financière Sernam äriühingu Sernam Xpress õigusjärglane ja selle majandustegevuse jätkaja, sest praegu on just Financière Sernam tegevate tütarettevõtjate Sernam Services ja Aster omanik ning juhib nende tegevust. Lisaks jätkavad Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad Sernam Service ja Aster äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning saavad seega jätkuvalt abist kasu. Lisaks kanti äriühingule Sernam Services 2011. aasta mais Sernami kaubamärgi ülekandmisel üle vara, mida hinnati 15 miljonile eurole, ilma asjakohast vastutasu maksmata. Äriühingu Aster jooksevkontole tehti 2008. aasta märtsis 5 miljoni euro suurune kapitalisisend, mis jäeti 2008. aasta juulis temale; teisest küljest rekapitaliseeriti Aster 2011. aasta detsembris, jättes ta jooksevkontole 5 599 998 eurot. Need kaks tütarettevõtjat said seega kasu esialgselt äriühingule Sernam SA ja Sernam Xpress antud abist ja seda nii seetõttu, et nad kuulusid kontserni ning jätkasid tegevust, kui ka teatavate varade neile ülekandmise ja nende kasuks tehtud rekapitaliseerimise meetmete tõttu. |
| --- | --- |

(195)

Pole mingit kahtlust, et Sernam Xpress ja selle tegevad tütarettevõtjad Sernam Services ja Aster jätkasid Sernam SA majandustegevust, kuna Sernam SA tegevuse äriühingule Financière Sernam ülekandmisega, mille viis ellu Prantsusmaa, taotleti just seda eesmärki. Lisaks selgub toimikust, et Sernam Xpress, Sernam Services ja Aster jätkasid pärast abi saamist tegevust vastavalt Sernam SA senisele äriplaanile ja sama personaliga. Seejärel lõpetas Financière Sernam, kes oli ainuosanik, 30. juunil 2011 äriühingu Sernam Xpress tegevuse ja võttis üle selle vara. Seega on Financière Sernam äriühingu Sernam Xpress õigusjärglane ja selle majandustegevuse jätkaja, sest praegu on just Financière Sernam tegevate tütarettevõtjate Sernam Services ja Aster omanik ning juhib nende tegevust. Lisaks jätkavad Financière Sernam ning tema tütarettevõtjad Sernam Service ja Aster äriühingute Sernam SA ja Sernam Xpress tegevust ning saavad seega jätkuvalt abist kasu. Lisaks kanti äriühingule Sernam Services 2011. aasta mais Sernami kaubamärgi ülekandmisel üle vara, mida hinnati 15 miljonile eurole, ilma asjakohast vastutasu maksmata. Äriühingu Aster jooksevkontole tehti 2008. aasta märtsis 5 miljoni euro suurune kapitalisisend, mis jäeti 2008. aasta juulis temale; teisest küljest rekapitaliseeriti Aster 2011. aasta detsembris, jättes ta jooksevkontole 5 599 998 eurot. Need kaks tütarettevõtjat said seega kasu esialgselt äriühingule Sernam SA ja Sernam Xpress antud abist ja seda nii seetõttu, et nad kuulusid kontserni ning jätkasid tegevust, kui ka teatavate varade neile ülekandmise ja nende kasuks tehtud rekapitaliseerimise meetmete tõttu.

| (196) | Tuleb täpsustada, et Sernam SA loodi Sernam SCS aktsiaseltsiks ümberkujundamise kaudu 2001. aasta lõpus (vt selle kohta otsuse Sernam 2 põhjendus 11). Sernam SCS sai seega endale osa kõnealusest esialgsest abist. |
| --- | --- |

(196)

Tuleb täpsustada, et Sernam SA loodi Sernam SCS aktsiaseltsiks ümberkujundamise kaudu 2001. aasta lõpus (vt selle kohta otsuse Sernam 2 põhjendus 11). Sernam SCS sai seega endale osa kõnealusest esialgsest abist.

| (197) | Äriühingu Financière Sernam ning selle tütarettevõtja Sernam Services suhtes algatati 31. jaanuaril 2012 saneerimismenetlus ning äriühingu Financière Sernam tütarettevõtja Aster suhtes algatati saneerimismenetlus 3. veebruaril 2012. Prantsusmaa ametiasutusi kutsutakse üles määrama kindlaks abisumma koos intressiga, mis tuleb viivitamatult tagasi nõuda, et kirjendada see nende äriühingute kohustistesse, |
| --- | --- |

(197)

Äriühingu Financière Sernam ning selle tütarettevõtja Sernam Services suhtes algatati 31. jaanuaril 2012 saneerimismenetlus ning äriühingu Financière Sernam tütarettevõtja Aster suhtes algatati saneerimismenetlus 3. veebruaril 2012. Prantsusmaa ametiasutusi kutsutakse üles määrama kindlaks abisumma koos intressiga, mis tuleb viivitamatult tagasi nõuda, et kirjendada see nende äriühingute kohustistesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   503 miljoni euro suurust riigiabi, mida Prantsusmaa andis äriühingule Sernam SCS (millest sai Sernam SA) ning mille komisjon kiitis heaks 20. oktoobri 2004. aasta otsusega 2006/367/EÜ (43), on kuritarvitatud. Abi on siseturuga kokkusobimatu. Abist said kasu ka Sernam Xpress ja Financière Sernam ning nende tütarettevõtjad Sernam Services ja Aster.

2.   41 miljoni suurusest riigiabist, mida Prantsusmaa andis äriühingule Sernam SCS ning mis kuulutati otsusega Sernam 2 siseturuga kokkusobimatuks, said kasu ka Sernam Xpress ja Financière Sernam ning nende tütarettevõtjad Sernam Services ja Aster.

3.   57 miljonit eurot, millega SNCF rekapitaliseeris äriühingu Sernam SA, 38,5 miljoni euro suuruste võlanõuete kustutamine, mis SNCFil olid Sernam SA vastu, ning garantiid, mille SNCF andis Sernam SA tegevuse ülekandmisel äriühingule Financière Sernam, välja arvatud raudteetöölistele antud garantiid, kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi.

Artikkel 2

1.   Prantsusmaa peab artiklis 1 viidatud abi tagasi nõudma äriühingult Financière Sernam ning selle tütarettevõtjatelt Sernam Services ja Aster.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaaja käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Prantsusmaa tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast selle teatavakstegemise kuupäeva.

3.   Otsuse täitmise käigus võib Prantsusmaa eespool märgitud tingimustel võtta arvesse summat, mille SNCF pärast SA likvideerimist tõenäoliselt tagasi nõudis.

Artikkel 4

1.   Prantsusmaa esitab kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist komisjonile järgmise teabe:

| a) | kuupäev, mil iga abisumma anti abisaaja käsutusse, kogusumma (põhisumma ja intress), mis tuleb abisaajalt iga abimeetme puhul tagasi nõuda; |
| --- | --- |

a)

kuupäev, mil iga abisumma anti abisaaja käsutusse, kogusumma (põhisumma ja intress), mis tuleb abisaajalt iga abimeetme puhul tagasi nõuda;

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, millega tõendatakse et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, millega tõendatakse et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Prantsusmaa teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest, kuni kogu artiklis 1 viidatud meetmete raames antud abi on täielikult tagasi makstud. Prantsusmaa esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 9. märts 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 muutusid EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikliteks 107 ja 108. Mõlemal juhul on artiklid sisuliselt identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral vastavalt viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  ELT C 208, 14.7.2008, lk 8.

2

(3)  23. mai 2001. aasta otsus, mis käsitleb riigiabi NN 122/00 (ex NJ 140/00), EÜT C 268, 22.9.2001, lk 15).

3

(4)  20. oktoobri 2004. aasta otsus, ELT L 140, 29.5.2006, lk 1.

4

(5)  Seda kaebust täiendati nimelt 13. juuli, 25. augusti, 6. septembri, 5. oktoobri, 25. oktoobri ja 16. detsembri kirjadega.

5

(6)  Kaebus esitati 23. aprilli 2007. aasta kirjas.

6

(7)  ELT C 4, 9.1.2009, lk 5.

7

(8)  Ettevõtja Sernam tegevuse üksikasjalikum kirjeldus on esitatud otsuse Sernam 2 põhjendustes 12–31 ja menetluse algatamise otsuse põhjendustes 8 ja 9.

8

(9)  Geodis pidi omandama 60 % Sernam’ist sümboolse ühe euro eest (vt otsuse Sernam 1 punkt 51).

9

(10)  Usaldusühingutes ei ole vastutuse piirangut.

10

(11)  24. novembri 2004. aasta pressiteade.

11

(12)  Sernam SA kapitalisisend äriühingusse Sernam Xpress teostati Prantsuse õiguses esineva mõiste „varade osaline ülekandmine” alusel.

12

(13)  Prantsusmaa ametiasutuste 7. mai 2008. aasta kirja punkt 77.

13

(14)  Euroopa Kohtu 20. septembri 2001. aasta otsus kohtuasjas C-390/98: Banks (EKL 2001, lk I6117).

14

(15)  Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-277/00: Saksamaa vs. komisjon (EKL 2004, lk I-3925).

15

vs

(16)  Eespool leheküljel 15 joonealuses märkuses viidatud otsus kohtuasjas Saksamaa vs. komisjon.

16

vs.

(17)  Üldkohtu 19. oktoobri 2005. aasta otsus kohtuasjas T–324/00: CDA Datenträger Albrechts vs. Komisjon (EKL 2005, lk II-4309).

17

vs.

(18)  Joonealuses märkuses 14 viidatud otsus kohtuasjas Banks, punkt 78.

18

(19)  Joonealuses märkuses 17 viidatud otsus kohtuasjas CDA Datenträger Albrechts vs. komisjon, punkt 98.

19

vs.

(20)  Joonealuses märkuses 17 viidatud otsus kohtuasjas CDA Datenträger Albrechts vs. komisjon, punkt 99.

20

vs.

(21)  Joonealuses märkuses 17 viidatud otsus kohtuasjas CDA Datenträger Albrechts vs. komisjon, punkt 100.

21

vs.

(22)  Joonealuses märkuses 15 viidatud otsus kohtuasjas Saksamaa vs. komisjon, punkt 70; joonealuses märkuses 17 viidatud otsus kohtuasjas CDA Datenträger Albrechts vs. komisjon, punkt 73.

22

vs.

vs.

(23)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 128.

23

(24)  8. juuli 2008. aasta otsus meetmete kohta, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) kasuks (ELT L 225, 27.8.2009, lk 180).

24

(25)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

25

(26)  Otsuse Sernam 2 põhjendused 208–217.

26

(27)  Komisjon rõhutab, et küsimus, kas lepingut võib käsitleda müügina, ei sõltu küsimusest, kas lepingu sõlmimine vastab eraettevõtja käitumisele.

27

(28)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

28

(29)  Joonealuses märkuses 15 viidatud otsus kohtuasjas Saksamaa vs. komisjon.

29

vs.

(30)  Joonealuses märkuses 15 viidatud otsus kohtuasjas Saksamaa vs. komisjon, punktid 80 ja 81.

30

vs.

(31)  Joonealuses märkuses 15 viidatud otsus kohtuasjas Saksamaa vs. komisjon, punkt 86.

31

vs.

(32)  Aktsiate müügi (share deal) kohta vaata Euroopa Kohtu 8. mai 2003. aasta otsus liidetud kohtuasjades C–328/99 ja C–399/00: Itaalia ja SIM 2 Multimedia vs. komisjon: lk I-4035, punkt 83: „on tõsi, et ebaseaduslikku abi saanud äriühingu aktsiate müük aktsionäri poolt kolmandale isikule ei mõjuta abi saanud äriühingul lasuvat abi tagasinõudmise kohustust.” Vara omandamise (asset deal) kohta vt sama kohtuotsuse punktid 66–85.

32

share deal

vs.

on tõsi, et ebaseaduslikku abi saanud äriühingu aktsiate müük aktsionäri poolt kolmandale isikule ei mõjuta abi saanud äriühingul lasuvat abi tagasinõudmise kohustust.

asset deal

vt

(33)  Joonealuses märkuses 32 viidatud otsus kohtuasjades Itaalia ja SIM 2 Multimedia vs. komisjon, punktid 77 ja 78.

33

vs.

(34)  Joonealuses märkuses 17 viidatud otsus kohtuasjas CDA Datenträger Albrechts vs. komisjon.

34

vs.

(35)  Vt ABN Amro aruanne, mille Prantsusmaa ametiasutused esitasid ning mida on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse punktis 2.5.8.2, lk 47.

35

(36)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

36

(37)  Joonealuses märkuses 32 viidatud otsus kohtuasjades Itaalia ja SIM 2 Multimedia vs. komisjon, punkt 69.

37

vs.

(38)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 72–74.

38

(39)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 75–77.

39

(40)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

40

(41)  Käesolevas otsuses esitatud summad on ümardatud lähima miljonini. Intressi tuleb aga arvutada kõikide täpsete abisummade põhjal.

41

(42)  OJ L 140, 30.4.2004, p. 1.

42

(43)  OJ L 140, 29.5.2006, p. 1.

43

---