# Den Europæiske Unions L 196/2012

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2012.196.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 196 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 55. årgang24. juli 2012 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2012.196.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 196

Dansk udgave

Retsforskrifter

55. årgang24. juli 2012

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 672/2012 af 16. juli 2012 om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej | 1 |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 673/2012 af 23. juli 2012 om gennemførelse af artikel 32, stk. 1, i forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien | 8 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 674/2012 af 23. juli 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1418/2007 om eksport til nyttiggørelse af visse typer affald til visse ikke-OECD-lande (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 675/2012 af 23. juli 2012 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår anvendelse af talkum (E 553b) og carnaubavoks (E 903) på farvede kogte æg med skal og anvendelse af shellak (E 904) på kogte æg med skal (
  1
  ) | 52 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 676/2012 af 23. juli 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 55 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 677/2012 af 23. juli 2012 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 for produktionsåret 2011/12 | 57 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse 2012/420/FUSP af 23. juli 2012 om ændring af Rådets afgørelse 2011/782/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien | 59 |
| | * | Rådets afgørelse 2012/421/FUSP af 23. juli 2012 til støtte for konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben (BTWC) inden for rammerne af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben | 61 |
| | * | Rådets afgørelse 2012/422/FUSP af 23. juli 2012 til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben | 67 |
| | * | Rådets afgørelse 2012/423/FUSP af 23. juli 2012 til støtte for ikkespredning af ballistiske missiler inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben og af Rådets fælles holdning 2003/805/FUSP | 74 |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/424/FUSP af 23. juli 2012 om gennemførelse af afgørelse 2011/782/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien | 81 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 672/2012 af 16. juli 2012 om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej

1

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 673/2012 af 23. juli 2012 om gennemførelse af artikel 32, stk. 1, i forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

8

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 674/2012 af 23. juli 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 1418/2007 om eksport til nyttiggørelse af visse typer affald til visse ikke-OECD-lande (
  1
  )

1

12

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 675/2012 af 23. juli 2012 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår anvendelse af talkum (E 553b) og carnaubavoks (E 903) på farvede kogte æg med skal og anvendelse af shellak (E 904) på kogte æg med skal (
  1
  )

1

52

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 676/2012 af 23. juli 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

55

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 677/2012 af 23. juli 2012 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 for produktionsåret 2011/12

57

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse 2012/420/FUSP af 23. juli 2012 om ændring af Rådets afgørelse 2011/782/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien

59

*

Rådets afgørelse 2012/421/FUSP af 23. juli 2012 til støtte for konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben (BTWC) inden for rammerne af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

61

*

Rådets afgørelse 2012/422/FUSP af 23. juli 2012 til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben

67

*

Rådets afgørelse 2012/423/FUSP af 23. juli 2012 til støtte for ikkespredning af ballistiske missiler inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben og af Rådets fælles holdning 2003/805/FUSP

74

*

Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/424/FUSP af 23. juli 2012 om gennemførelse af afgørelse 2011/782/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 196/1

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 672/2012

af 16. juli 2012

om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 13,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 62,9 % på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning og bilag I hertil. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«. |
| --- | --- |

(1)

Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 62,9 % på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning og bilag I hertil. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.

1.2.   Anmodning

| (2) | Kommissionen modtog den 27. september 2011 en anmodning i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, om en undersøgelse af den mulige omgåelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina og om at gøre importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia til genstand for registrering, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen modtog den 27. september 2011 en anmodning i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, om en undersøgelse af den mulige omgåelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina og om at gøre importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia til genstand for registrering, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej.

| (3) | Anmodningen blev indgivet af Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras stikla šķiedra AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH, som er fire EU-producenter af visse åben mesh-stoffer af glasfibre. |
| --- | --- |

(3)

Anmodningen blev indgivet af Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras stikla šķiedra AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH, som er fire EU-producenter af visse åben mesh-stoffer af glasfibre.

| (4) | Anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at der skete en betydelig ændring i handelsmønstret efter indførelsen af de gældende foranstaltninger, for så vidt angår eksporten fra Kina og Malaysia til Unionen, for hvilken der ikke er nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger. Årsagen til det ændrede handelsmønster hævdes at være, at visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina omlades via Malaysia. |
| --- | --- |

(4)

Anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at der skete en betydelig ændring i handelsmønstret efter indførelsen af de gældende foranstaltninger, for så vidt angår eksporten fra Kina og Malaysia til Unionen, for hvilken der ikke er nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger. Årsagen til det ændrede handelsmønster hævdes at være, at visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina omlades via Malaysia.

| (5) | Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Malaysia fandt sted til priser under den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(5)

Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Malaysia fandt sted til priser under den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.

| (6) | Endelig var der bevis for, at priserne på visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia, var dumpingpriser i forhold til den normale værdi, der var blevet fastsat for samme vare i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(6)

Endelig var der bevis for, at priserne på visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia, var dumpingpriser i forhold til den normale værdi, der var blevet fastsat for samme vare i den oprindelige undersøgelse.

1.3.   Indledning

| (7) | Efter at have hørt det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, og den iværksatte derfor en undersøgelse ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1135/2011 (3) (»indledningsforordningen«). I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, pålagde Kommissionen ved indledningsforordningen desuden toldmyndighederne at registrere importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia. |
| --- | --- |

(7)

Efter at have hørt det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, og den iværksatte derfor en undersøgelse ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1135/2011 (3) (»indledningsforordningen«). I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, pålagde Kommissionen ved indledningsforordningen desuden toldmyndighederne at registrere importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia.

1.4.   Undersøgelse

| (8) | Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Kina og Malaysia, eksporterende producenter i disse lande og de importører i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina og Malaysia, som Kommissionen kendte, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 14 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes udsendt spørgeskemaer til importører i Unionen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsforordningen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Kina og Malaysia, eksporterende producenter i disse lande og de importører i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina og Malaysia, som Kommissionen kendte, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 14 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes udsendt spørgeskemaer til importører i Unionen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsforordningen.

| (9) | Tre eksporterende producenter i Malaysia og tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen gav sig til kende og indsendte besvarelser af spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(9)

Tre eksporterende producenter i Malaysia og tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen gav sig til kende og indsendte besvarelser af spørgeskemaet.

| (10) | Følgende eksporterende producenter besvarede spørgeskemaet, og der blev efterfølgende aflagt kontrolbesøg hos dem.

  Eksporterende producenter i Malaysia:







  — | GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor |
| --- | --- | --- |

(10)

Følgende eksporterende producenter besvarede spørgeskemaet, og der blev efterfølgende aflagt kontrolbesøg hos dem.

Eksporterende producenter i Malaysia:

—

GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor

| — | Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor, og |
| --- | --- |

—

Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor, og

| — | GRI Fiberglass Industries, Selangor. |
| --- | --- |

—

GRI Fiberglass Industries, Selangor.

1.5.   Undersøgelsesperiode

| (11) | Undersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 30. september 2011 (»UP«). Der blev indhentet data for UP med henblik på bl.a. at undersøge den påståede ændring i handelsmønstret. For rapporteringsperioden 1. oktober 2010 til 30. september 2011 (»RP«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af dumping. |
| --- | --- |

(11)

Undersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 30. september 2011 (»UP«). Der blev indhentet data for UP med henblik på bl.a. at undersøge den påståede ændring i handelsmønstret. For rapporteringsperioden 1. oktober 2010 til 30. september 2011 (»RP«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af dumping.

2.   UNDERSØGELSESRESULTATER

2.1.   Generelle betragtninger

| (12) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev undersøgelsen af, om der forekom omgåelse, foretaget ved den successive analyse af, om der var sket en ændring i mønstret for handelen mellem Kina, Malaysia og Unionen, om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden, om der forelå beviser for skade eller for, at virkningerne af tolden blev undergravet i henseende til priserne på og/eller mængderne af samme vare, og om der var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, om fornødent i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2. |
| --- | --- |

(12)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev undersøgelsen af, om der forekom omgåelse, foretaget ved den successive analyse af, om der var sket en ændring i mønstret for handelen mellem Kina, Malaysia og Unionen, om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden, om der forelå beviser for skade eller for, at virkningerne af tolden blev undergravet i henseende til priserne på og/eller mængderne af samme vare, og om der var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, om fornødent i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2.

2.2.   Den pågældende vare og den undersøgte vare

| (13) | Den pågældende vare, som fastlagt i den oprindelige undersøgelse, er: åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, med oprindelse i Kina, og som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00. |
| --- | --- |

(13)

Den pågældende vare, som fastlagt i den oprindelige undersøgelse, er: åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, med oprindelse i Kina, og som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00.

| (14) | Den undersøgte vare er den samme som den, der er beskrevet i den foregående betragtning, men afsendt fra Malaysia, uanset om den er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej. |
| --- | --- |

(14)

Den undersøgte vare er den samme som den, der er beskrevet i den foregående betragtning, men afsendt fra Malaysia, uanset om den er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej.

| (15) | Det fremgik af undersøgelsen, at åben mesh-stoffer af glasfibre som defineret ovenfor, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og åben mesh-stoffer af glasfibre, der blev afsendt fra Malaysia til Unionen, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(15)

Det fremgik af undersøgelsen, at åben mesh-stoffer af glasfibre som defineret ovenfor, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og åben mesh-stoffer af glasfibre, der blev afsendt fra Malaysia til Unionen, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

2.3.   Samarbejdsvilje og fastsættelse af handelsmængde

| (16) | Som anført i betragtning 10 besvarede tre eksporterende producenter i Malaysia spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(16)

Som anført i betragtning 10 besvarede tre eksporterende producenter i Malaysia spørgeskemaet.

| (17) | Der blev efterfølgende aflagt kontrolbesøg hos disse tre eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(17)

Der blev efterfølgende aflagt kontrolbesøg hos disse tre eksporterende producenter.

| (18) | De tre malaysiske eksporterende producenter dækkede 75 % af den samlede malaysiske eksport af den undersøgte vare til Unionen i RP, jf. Comext (4). De samlede eksportmængder blev baseret på Comext. |
| --- | --- |

(18)

De tre malaysiske eksporterende producenter dækkede 75 % af den samlede malaysiske eksport af den undersøgte vare til Unionen i RP, jf. Comext (4). De samlede eksportmængder blev baseret på Comext.

| (19) | En af de tre malaysiske eksporterende producenter ophørte med at samarbejde efter kontrolbesøgets første dag, og derfor blev grundforordningens artikel 18 anvendt. |
| --- | --- |

(19)

En af de tre malaysiske eksporterende producenter ophørte med at samarbejde efter kontrolbesøgets første dag, og derfor blev grundforordningens artikel 18 anvendt.

| (20) | For de to andre virksomheder fandtes anvendelse af grundforordningens artikel 18, stk. 1, også at være berettiget af de i betragtning 34 og betragtning 52-59 anførte grunde. |
| --- | --- |

(20)

For de to andre virksomheder fandtes anvendelse af grundforordningens artikel 18, stk. 1, også at være berettiget af de i betragtning 34 og betragtning 52-59 anførte grunde.

| (21) | De kinesiske eksporterende producenter samarbejdede ikke. Konklusionerne vedrørende importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Unionen og eksporten af den pågældende vare fra Kina til Malaysia måtte derfor delvist baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. Der blev benyttet Comext-data til at fastslå den samlede importmængde fra Kina til Unionen. Der blev benyttet kinesiske og malaysiske nationale statistikker til at fastslå den samlede import til Malaysia fra Kina. Dataene blev også krydstjekket med detaljerede import- og eksportdata fra toldmyndighederne i Malaysia. |
| --- | --- |

(21)

De kinesiske eksporterende producenter samarbejdede ikke. Konklusionerne vedrørende importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Unionen og eksporten af den pågældende vare fra Kina til Malaysia måtte derfor delvist baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. Der blev benyttet Comext-data til at fastslå den samlede importmængde fra Kina til Unionen. Der blev benyttet kinesiske og malaysiske nationale statistikker til at fastslå den samlede import til Malaysia fra Kina. Dataene blev også krydstjekket med detaljerede import- og eksportdata fra toldmyndighederne i Malaysia.

| (22) | Den importmængde, der er registreret i malaysiske og kinesiske statistikker, dækkede en større varegruppe end den pågældende vare eller den undersøgte vare. Ud fra Comext-data og oplysninger forelagt af de tre malaysiske eksporterende producenter kunne det imidlertid fastslås, at en betydelig del af denne importmængde dækkede den pågældende vare. Disse oplysninger kunne således anvendes til at fastslå en ændring i handelsmønstret. |
| --- | --- |

(22)

Den importmængde, der er registreret i malaysiske og kinesiske statistikker, dækkede en større varegruppe end den pågældende vare eller den undersøgte vare. Ud fra Comext-data og oplysninger forelagt af de tre malaysiske eksporterende producenter kunne det imidlertid fastslås, at en betydelig del af denne importmængde dækkede den pågældende vare. Disse oplysninger kunne således anvendes til at fastslå en ændring i handelsmønstret.

2.4.   Ændring i handelsmønstret

| (23) | Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt voldsomt efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 (5) og af de endelige foranstaltninger indført i august 2011 (i henhold til den oprindelige forordning). |
| --- | --- |

(23)

Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt voldsomt efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 (5) og af de endelige foranstaltninger indført i august 2011 (i henhold til den oprindelige forordning).

| (24) | Til gengæld steg den samlede eksport af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen betydeligt i 2011. Comext-data viser, at eksporten fra Malaysia til Unionen steg markant i det sidste år, mens den lå på et ubetydeligt niveau i de tidligere år. Tendensen bekræftes også af de tilsvarende malaysiske statistikker vedrørende eksporten af åben mesh-stoffer af glasfibre til Unionen fra Malaysia. |
| --- | --- |

(24)

Til gengæld steg den samlede eksport af den undersøgte vare fra Malaysia til Unionen betydeligt i 2011. Comext-data viser, at eksporten fra Malaysia til Unionen steg markant i det sidste år, mens den lå på et ubetydeligt niveau i de tidligere år. Tendensen bekræftes også af de tilsvarende malaysiske statistikker vedrørende eksporten af åben mesh-stoffer af glasfibre til Unionen fra Malaysia.

| (25) | Tabel 1 viser omfanget af importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina og Malaysia til Unionen fra 1. januar 2008 til 30. september 2011.









  Importmængde i mio. m2 | 2008 | 2009 | 2010 | 1.10.2010-30.9.2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 307,82 | 294,98 | 383,76 | 282,03 |
| Malaysia | 0,02 | 0,04 | 0,02 | 76,10 |
| Kilde: Comext-statistikker. |

(25)

Tabel 1 viser omfanget af importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina og Malaysia til Unionen fra 1. januar 2008 til 30. september 2011.

Importmængde i mio. m2

2008

2009

2010

1.10.2010-30.9.2011

Kina

307,82

294,98

383,76

282,03

Malaysia

0,02

0,04

0,02

76,10

Kilde: Comext-statistikker.

| (26) | Ovenstående data viser klart, at importen fra Malaysia til Unionen var ubetydelig i perioden fra 2008 til 2010. Efter indførelsen af foranstaltningerne steg importen dog pludseligt i 2011, og den erstattede i et vist omfang eksporten fra Kina til EU-markedet mængdemæssigt. Siden indførelsen af de gældende foranstaltninger har nedgangen i eksporten fra Kina til Unionen desuden været betydelig (26 %). |
| --- | --- |

(26)

Ovenstående data viser klart, at importen fra Malaysia til Unionen var ubetydelig i perioden fra 2008 til 2010. Efter indførelsen af foranstaltningerne steg importen dog pludseligt i 2011, og den erstattede i et vist omfang eksporten fra Kina til EU-markedet mængdemæssigt. Siden indførelsen af de gældende foranstaltninger har nedgangen i eksporten fra Kina til Unionen desuden været betydelig (26 %).

| (27) | Der kan også iagttages en markant stigning i eksporten af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia i samme periode. Fra en forholdsvis lille mængde i 2008 (4,65 mio. m2) steg eksporten til 32,78 mio. m2 i RP. Tendensen bekræftes også af de tilsvarende malaysiske statistikker vedrørende import af åben mesh-stoffer af glasfibre til Malaysia fra Kina.

  Tabel 2


  Eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia fra 1. januar 2008 til 30. september 2011 | 2008 | 2009 | 2010 | 1.10.2010-30.9.2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde
  (mio. m2) | 4,65 | 5,78 | 5,94 | 32,78 |
| Årlig ændring (%) | | 24 % | 2,8 % | 452 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 124 | 128 | 705 |
| Kilde: Kinesiske statistikker. |

(27)

Der kan også iagttages en markant stigning i eksporten af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia i samme periode. Fra en forholdsvis lille mængde i 2008 (4,65 mio. m2) steg eksporten til 32,78 mio. m2 i RP. Tendensen bekræftes også af de tilsvarende malaysiske statistikker vedrørende import af åben mesh-stoffer af glasfibre til Malaysia fra Kina.

Tabel 2

Eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia fra 1. januar 2008 til 30. september 2011

2008

2009

2010

1.10.2010-30.9.2011

Mængde

(mio. m2)

4,65

5,78

5,94

32,78

Årlig ændring (%)

24 %

2,8 %

452 %

Indeks (2008 = 100)

100

124

128

705

Kilde: Kinesiske statistikker.

| (28) | For at fastslå tendensen i handelsstrømmen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia blev både statistikker fra Malaysia og Kina taget i betragtning. Disse data er i begge tilfælde kun tilgængelige på niveauet for en højere varegruppe end den pågældende vare. Ud fra Comext-data og efterprøvede data forelagt af de tre malaysiske eksporterende producenter, der samarbejdede indledningsvist, kunne det imidlertid fastslås, at en betydelig del dækkede den pågældende vare. Derfor kunne disse data tages i betragtning. |
| --- | --- |

(28)

For at fastslå tendensen i handelsstrømmen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia blev både statistikker fra Malaysia og Kina taget i betragtning. Disse data er i begge tilfælde kun tilgængelige på niveauet for en højere varegruppe end den pågældende vare. Ud fra Comext-data og efterprøvede data forelagt af de tre malaysiske eksporterende producenter, der samarbejdede indledningsvist, kunne det imidlertid fastslås, at en betydelig del dækkede den pågældende vare. Derfor kunne disse data tages i betragtning.

| (29) | Tabel 1 og 2 viser tydeligt, at det kraftige fald i den kinesiske eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre til Unionen blev fulgt op af en betydelig stigning i den kinesiske eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre til Malaysia med en efterfølgende drastisk stigning i den malaysiske eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre til Unionen i UP. Undersøgelsen viste også, at yderligere importmængder af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia på tidspunktet for indførslen til Malaysia fejlagtigt blev angivet under andre koder end dem, der er omfattet af undersøgelsen. Ifølge importangivelserne blev disse supplerende mængder angivet under kode 7019 11 000 og 7019 40 000. |
| --- | --- |

(29)

Tabel 1 og 2 viser tydeligt, at det kraftige fald i den kinesiske eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre til Unionen blev fulgt op af en betydelig stigning i den kinesiske eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre til Malaysia med en efterfølgende drastisk stigning i den malaysiske eksport af åben mesh-stoffer af glasfibre til Unionen i UP. Undersøgelsen viste også, at yderligere importmængder af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina til Malaysia på tidspunktet for indførslen til Malaysia fejlagtigt blev angivet under andre koder end dem, der er omfattet af undersøgelsen. Ifølge importangivelserne blev disse supplerende mængder angivet under kode 7019 11 000 og 7019 40 000.

| (30) | De tre virksomheder, der oprindeligt var samarbejdsvillige, blev oprettet mellem november 2010 og marts 2011, og de påbegyndte først produktionen og eksporten til Unionen efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger i februar 2011. Før februar 2011 var der ingen produktion af åben mesh-stoffer af glasfibre i Malaysia. |
| --- | --- |

(30)

De tre virksomheder, der oprindeligt var samarbejdsvillige, blev oprettet mellem november 2010 og marts 2011, og de påbegyndte først produktionen og eksporten til Unionen efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger i februar 2011. Før februar 2011 var der ingen produktion af åben mesh-stoffer af glasfibre i Malaysia.

2.5.   Konklusion om ændringen i handelsmønstret

| (31) | Det samlede fald i eksporten fra Kina til Unionen og den sideløbende stigning i eksporten fra Malaysia til Unionen og i eksporten fra Kina til Malaysia efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 og af endelige foranstaltninger i august 2011 udgjorde en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden side. |
| --- | --- |

(31)

Det samlede fald i eksporten fra Kina til Unionen og den sideløbende stigning i eksporten fra Malaysia til Unionen og i eksporten fra Kina til Malaysia efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 og af endelige foranstaltninger i august 2011 udgjorde en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden side.

2.6.   Omgåelsens art

| (32) | Ifølge grundforordningens artikel 13, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet forsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande og samling af dele gennem en samleproces i Unionen eller et tredjeland. I denne forbindelse afgøres det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 2, om der forekommer samleprocesser. |
| --- | --- |

(32)

Ifølge grundforordningens artikel 13, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet forsendelse af den af foranstaltninger omfattede vare via tredjelande og samling af dele gennem en samleproces i Unionen eller et tredjeland. I denne forbindelse afgøres det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 2, om der forekommer samleprocesser.

| (33) | Den anmeldte eksport fra de malaysiske virksomheder, der oprindeligt var samarbejdsvillige, udgjorde omkring 75 % af den samlede malaysiske eksport til Unionen. Den resterende eksport kan tilskrives malaysiske producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, eller omladningspraksis. Én af de samarbejdsvillige importører i Unionen havde købt åben mesh-stoffer af glasfibre af en malaysisk eksportør, der ikke samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(33)

Den anmeldte eksport fra de malaysiske virksomheder, der oprindeligt var samarbejdsvillige, udgjorde omkring 75 % af den samlede malaysiske eksport til Unionen. Den resterende eksport kan tilskrives malaysiske producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, eller omladningspraksis. Én af de samarbejdsvillige importører i Unionen havde købt åben mesh-stoffer af glasfibre af en malaysisk eksportør, der ikke samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.

| (34) | Som beskrevet i detaljer i betragtning 52-59 blev de tre virksomheder, som oprindeligt var samarbejdsvillige, på stedet informeret om, at grundforordningens artikel 18 kunne blive anvendt på dem, da det konstateredes, at de havde forelagt vildledende oplysninger. Beviserne tydede navnlig på, at to af de eksporterende producenter, der oprindeligt var samarbejdsvillige, ikke forelagde oplysninger om deres indbyrdes forhold. Desuden havde virksomhederne forfalsket og ændret i dokumenter som f.eks. kontoudtog. Der er herudover tvivl om, hvorvidt nogle af deres fakturaer og bankindbetalingsbilag er ægte. To af dem undlod desuden at forelægge dokumentation for oprindelsen af de råvarer, som anvendes til fremstilling af åben mesh-stoffer af glasfibre, der eksporteres til Unionen. Baseret på oplysninger indhentet af de malaysiske myndigheder kunne varerne desuden få et oprindelsescertifikat på eksporttidspunktet, hvis der blev foretaget en ændring i klassifikationskoden for henholdsvis de importerede råvarer, der anvendes i produktionsprocessen, og de eksporterede færdigvarer. Den dokumentation, der blev forelagt under kontrolbesøgene, tydede på, at en vis mængde åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina fejlagtigt blev angivet under koder, som ikke var omfattet af undersøgelsen på tidspunktet for deres import til Malaysia, mens de på tidspunktet for eksport til Unionen blev klassificeret under de to KN-koder, der er omfattet af undersøgelsen. Dette forklarer de yderligere mængder åben mesh-stoffer af glasfibre, som blev eksporteret fra Malaysia til Unionen som bekræftet af konklusionerne vedrørende ændringen i handelsmønstret, jf. betragtning 29. |
| --- | --- |

(34)

Som beskrevet i detaljer i betragtning 52-59 blev de tre virksomheder, som oprindeligt var samarbejdsvillige, på stedet informeret om, at grundforordningens artikel 18 kunne blive anvendt på dem, da det konstateredes, at de havde forelagt vildledende oplysninger. Beviserne tydede navnlig på, at to af de eksporterende producenter, der oprindeligt var samarbejdsvillige, ikke forelagde oplysninger om deres indbyrdes forhold. Desuden havde virksomhederne forfalsket og ændret i dokumenter som f.eks. kontoudtog. Der er herudover tvivl om, hvorvidt nogle af deres fakturaer og bankindbetalingsbilag er ægte. To af dem undlod desuden at forelægge dokumentation for oprindelsen af de råvarer, som anvendes til fremstilling af åben mesh-stoffer af glasfibre, der eksporteres til Unionen. Baseret på oplysninger indhentet af de malaysiske myndigheder kunne varerne desuden få et oprindelsescertifikat på eksporttidspunktet, hvis der blev foretaget en ændring i klassifikationskoden for henholdsvis de importerede råvarer, der anvendes i produktionsprocessen, og de eksporterede færdigvarer. Den dokumentation, der blev forelagt under kontrolbesøgene, tydede på, at en vis mængde åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina fejlagtigt blev angivet under koder, som ikke var omfattet af undersøgelsen på tidspunktet for deres import til Malaysia, mens de på tidspunktet for eksport til Unionen blev klassificeret under de to KN-koder, der er omfattet af undersøgelsen. Dette forklarer de yderligere mængder åben mesh-stoffer af glasfibre, som blev eksporteret fra Malaysia til Unionen som bekræftet af konklusionerne vedrørende ændringen i handelsmønstret, jf. betragtning 29.

| (35) | Det blev således bekræftet, at der fandt omladning sted af varer med oprindelse i Kina via Malaysia. |
| --- | --- |

(35)

Det blev således bekræftet, at der fandt omladning sted af varer med oprindelse i Kina via Malaysia.

| (36) | Da grundforordningens artikel 18 blev anvendt på alle tre virksomheder, som oprindeligt var samarbejdsvillige, kunne det ikke fastslås, om de er involveret i samleprocesser. |
| --- | --- |

(36)

Da grundforordningens artikel 18 blev anvendt på alle tre virksomheder, som oprindeligt var samarbejdsvillige, kunne det ikke fastslås, om de er involveret i samleprocesser.

2.7.   Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af antidumpingtolden

| (37) | Undersøgelsen afdækkede ikke nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladning end undgåelse af de gældende foranstaltninger vedrørende visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina. Der fremkom ikke nogen elementer ud over tolden, som kunne betragtes som en kompensation for de omkostninger, navnlig vedrørende transport og lastning, der er forbundet med omladning af den pågældende vare fra Kina via Malaysia. |
| --- | --- |

(37)

Undersøgelsen afdækkede ikke nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladning end undgåelse af de gældende foranstaltninger vedrørende visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina. Der fremkom ikke nogen elementer ud over tolden, som kunne betragtes som en kompensation for de omkostninger, navnlig vedrørende transport og lastning, der er forbundet med omladning af den pågældende vare fra Kina via Malaysia.

2.8.   Undergravning af antidumpingtoldens afhjælpende virkninger

| (38) | For at afgøre, om de importerede varer i henseende til mængder og priser havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger over for importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina, blev Comext-data anvendt som de bedste foreliggende oplysninger om mængder og priser for eksporten fra de tre eksporterende producenter, der oprindeligt var samarbejdsvillige, hvor grundforordningens artikel 18 blev anvendt, og for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-producenterne i betragtning 74 i den oprindelige forordning. |
| --- | --- |

(38)

For at afgøre, om de importerede varer i henseende til mængder og priser havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger over for importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina, blev Comext-data anvendt som de bedste foreliggende oplysninger om mængder og priser for eksporten fra de tre eksporterende producenter, der oprindeligt var samarbejdsvillige, hvor grundforordningens artikel 18 blev anvendt, og for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-producenterne i betragtning 74 i den oprindelige forordning.

| (39) | Stigningen i importen fra Malaysia til Unionen fra 20 000 m2 i 2010 til 76 mio. m2 i perioden april til september 2011 blev anset for at være betydelig med hensyn til mængder. |
| --- | --- |

(39)

Stigningen i importen fra Malaysia til Unionen fra 20 000 m2 i 2010 til 76 mio. m2 i perioden april til september 2011 blev anset for at være betydelig med hensyn til mængder.

| (40) | Sammenligningen af skadestærsklen som fastsat i den oprindelige forordning og den vejede gennemsnitlige eksportpris (justeret for omkostninger efter importen og de kvalitetsforskelle, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse) viste et betydeligt målprisunderbud. Det konkluderedes derfor, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves, både i henseende til mængde og pris. |
| --- | --- |

(40)

Sammenligningen af skadestærsklen som fastsat i den oprindelige forordning og den vejede gennemsnitlige eksportpris (justeret for omkostninger efter importen og de kvalitetsforskelle, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse) viste et betydeligt målprisunderbud. Det konkluderedes derfor, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves, både i henseende til mængde og pris.

2.9.   Bevis for dumping

| (41) | Endelig blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1 og 2, undersøgt, om der var bevis for dumping i forhold til den tidligere fastslåede normale værdi for samme varer. |
| --- | --- |

(41)

Endelig blev det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1 og 2, undersøgt, om der var bevis for dumping i forhold til den tidligere fastslåede normale værdi for samme varer.

| (42) | I den oprindelige forordning blev den normale værdi fastsat på grundlag af priser i Canada, der i forbindelse med den undersøgelse fandtes at være et passende markedsøkonomisk referenceland for Kina. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev det anset for hensigtsmæssigt at anvende den normale værdi som tidligere fastsat i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(42)

I den oprindelige forordning blev den normale værdi fastsat på grundlag af priser i Canada, der i forbindelse med den undersøgelse fandtes at være et passende markedsøkonomisk referenceland for Kina. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev det anset for hensigtsmæssigt at anvende den normale værdi som tidligere fastsat i den oprindelige undersøgelse.

| (43) | Eksportpriserne fra Malaysia blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. på den gennemsnitlige eksportpris for visse åben mesh-stoffer af glasfibre i RP, jf. Comext. Dette skyldtes, at grundforordningens artikel 18 blev anvendt på alle de tre eksportører, der oprindeligt var samarbejdsvillige, hvorfor deres oplysninger ikke kunne anvendes til fastlæggelse af eksportpriserne. |
| --- | --- |

(43)

Eksportpriserne fra Malaysia blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. på den gennemsnitlige eksportpris for visse åben mesh-stoffer af glasfibre i RP, jf. Comext. Dette skyldtes, at grundforordningens artikel 18 blev anvendt på alle de tre eksportører, der oprindeligt var samarbejdsvillige, hvorfor deres oplysninger ikke kunne anvendes til fastlæggelse af eksportpriserne.

| (44) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Følgelig blev der justeret for forskelle i transportomkostninger, forsikringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger samt bankgebyrer. Da grundforordningens artikel 18 blev anvendt for alle tre producenter, der oprindeligt var samarbejdsvillige, måtte justeringerne fastsættes på baggrund af de bedste foreliggende oplysninger. Det betyder, at justeringen blev baseret på en procentsats, der beregnedes som forskellen mellem den samlede cif-værdi og den samlede værdi ab fabrik for alle de transaktioner, som de tre malaysiske producenter gennemførte i RP. |
| --- | --- |

(44)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Følgelig blev der justeret for forskelle i transportomkostninger, forsikringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger samt bankgebyrer. Da grundforordningens artikel 18 blev anvendt for alle tre producenter, der oprindeligt var samarbejdsvillige, måtte justeringerne fastsættes på baggrund af de bedste foreliggende oplysninger. Det betyder, at justeringen blev baseret på en procentsats, der beregnedes som forskellen mellem den samlede cif-værdi og den samlede værdi ab fabrik for alle de transaktioner, som de tre malaysiske producenter gennemførte i RP.

| (45) | Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, beregnet ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige normale værdi som fastsat i den oprindelige forordning og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i denne undersøgelses RP, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(45)

Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, beregnet ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige normale værdi som fastsat i den oprindelige forordning og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i denne undersøgelses RP, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.

| (46) | Det fremgik af sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, at der fandt dumping sted. |
| --- | --- |

(46)

Det fremgik af sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, at der fandt dumping sted.

3.   FORANSTALTNINGER

| (47) | I betragtning af ovenstående konkluderedes det, at den endelige antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina blev omgået ved omladning via Malaysia som omhandlet i grundforordningens artikel 13, stk. 1. |
| --- | --- |

(47)

I betragtning af ovenstående konkluderedes det, at den endelige antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina blev omgået ved omladning via Malaysia som omhandlet i grundforordningens artikel 13, stk. 1.

| (48) | I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, første punktum, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina derfor udvides til at gælde for import af samme vare afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej. |
| --- | --- |

(48)

I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, første punktum, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina derfor udvides til at gælde for import af samme vare afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej.

| (49) | På grund af den manglende samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse bør de foranstaltninger, der skal udvides, være dem, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 791/2011 for »alle andre virksomheder«, dvs. en endelig antidumpingtold på 62,9 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(49)

På grund af den manglende samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse bør de foranstaltninger, der skal udvides, være dem, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 791/2011 for »alle andre virksomheder«, dvs. en endelig antidumpingtold på 62,9 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.

| (50) | Der bør opkræves told på den registrerede import af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen. |
| --- | --- |

(50)

Der bør opkræves told på den registrerede import af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Malaysia i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen.

4.   ANMODNINGER OM FRITAGELSE

| (51) | De tre virksomheder i Malaysia, som indsendte besvarelser af spørgeskemaet, anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4. |
| --- | --- |

(51)

De tre virksomheder i Malaysia, som indsendte besvarelser af spørgeskemaet, anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4.

| (52) | Som nævnt i betragtning 19 ophørte en af virksomhederne med at samarbejde efter kontrolbesøgets første dag. Selv i løbet af den ene dag, som kontrolbesøget varede, var samarbejdet utilstrækkeligt. Navnlig forelagde virksomheden ikke størstedelen af den krævede dokumentation, herunder f.eks. produktions- og lageropgørelser samt energiregninger. På den anden side var mængden af råvarer i virksomhedens anlæg så beskeden, at den ikke stemmer overens med den oplyste produktionsmængde, da der heller ikke forefandtes færdigvarer på lageret. Desuden havde de forelagte fakturaer samme format som en blok fakturaer med fortrykte numre, som forefandtes i virksomhedens lokaler. Denne lighed tydede på, at virksomhedens fakturaer muligvis ikke var ægte. Der var desuden beviser, som tydede på, at virksomheden ikke forelagde oplysninger om sine forbindelser med en anden malaysisk eksportør, der heller ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Mere specifikt blev der hos den pågældende virksomhed fundet dokumenter vedrørende den anden malaysiske producent, der oprindeligt var samarbejdsvillig, selv om de to virksomheder ikke havde forelagt oplysninger om deres indbyrdes forbindelser. |
| --- | --- |

(52)

Som nævnt i betragtning 19 ophørte en af virksomhederne med at samarbejde efter kontrolbesøgets første dag. Selv i løbet af den ene dag, som kontrolbesøget varede, var samarbejdet utilstrækkeligt. Navnlig forelagde virksomheden ikke størstedelen af den krævede dokumentation, herunder f.eks. produktions- og lageropgørelser samt energiregninger. På den anden side var mængden af råvarer i virksomhedens anlæg så beskeden, at den ikke stemmer overens med den oplyste produktionsmængde, da der heller ikke forefandtes færdigvarer på lageret. Desuden havde de forelagte fakturaer samme format som en blok fakturaer med fortrykte numre, som forefandtes i virksomhedens lokaler. Denne lighed tydede på, at virksomhedens fakturaer muligvis ikke var ægte. Der var desuden beviser, som tydede på, at virksomheden ikke forelagde oplysninger om sine forbindelser med en anden malaysisk eksportør, der heller ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Mere specifikt blev der hos den pågældende virksomhed fundet dokumenter vedrørende den anden malaysiske producent, der oprindeligt var samarbejdsvillig, selv om de to virksomheder ikke havde forelagt oplysninger om deres indbyrdes forbindelser.

| (53) | Virksomheden blev underrettet om, at det var hensigten at se bort fra de oplysninger, den havde indgivet, og blev indrømmet en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. Virksomheden fremsatte ikke bemærkninger, og derfor blev konklusionerne for denne virksomhed baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. |
| --- | --- |

(53)

Virksomheden blev underrettet om, at det var hensigten at se bort fra de oplysninger, den havde indgivet, og blev indrømmet en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. Virksomheden fremsatte ikke bemærkninger, og derfor blev konklusionerne for denne virksomhed baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.

| (54) | Den anden virksomheds samarbejdsvilje under kontrolbesøget var utilstrækkelig. Virksomheden nægtede ved flere lejligheder at give adgang til vigtige oplysninger som f.eks. produktionsrapporter og lagerregnskaber. Mængden af råvarer, der blev opbevaret i virksomhedens anlæg, var meget beskeden set i forhold til den oplyste produktionsmængde og mængden af færdigvarer, der blev opbevaret på lageret. Virksomheden forelagde heller ikke dokumentation for oprindelsen af de råvarer, som anvendtes til fremstilling af åben mesh-stoffer af glasfibre, der eksporteres til Unionen. |
| --- | --- |

(54)

Den anden virksomheds samarbejdsvilje under kontrolbesøget var utilstrækkelig. Virksomheden nægtede ved flere lejligheder at give adgang til vigtige oplysninger som f.eks. produktionsrapporter og lagerregnskaber. Mængden af råvarer, der blev opbevaret i virksomhedens anlæg, var meget beskeden set i forhold til den oplyste produktionsmængde og mængden af færdigvarer, der blev opbevaret på lageret. Virksomheden forelagde heller ikke dokumentation for oprindelsen af de råvarer, som anvendtes til fremstilling af åben mesh-stoffer af glasfibre, der eksporteres til Unionen.

| (55) | Virksomheden blev underrettet om, at det var hensigten at se bort fra de oplysninger, den havde indgivet, og blev indrømmet en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. I sine bemærkninger hævdede virksomheden, at de planlagte tre dage til kontrolbesøget var en begrænset tidsramme og utilstrækkelig til, at virksomheden kunne forelægge alle de oplysninger og dokumenter, som undersøgelsesholdet krævede. Virksomheden erkendte også, at den flere gange havde nægtet undersøgelsesholdet adgang til oplysninger, og bekræftede yderligere, at det meste af tiden skulle de personer, der repræsenterede virksomheden under kontrolbesøget, indhente tilladelse fra deres ledelse for at kunne give undersøgelsesholdet adgang til oplysninger. Virksomheden erkendte desuden, at virksomhedens repræsentanter ikke havde noget at gøre med bogholderiet, og bekræftede, at virksomhedens ledelse ikke deltog, idet den angiveligt var optaget af andre opgaver. |
| --- | --- |

(55)

Virksomheden blev underrettet om, at det var hensigten at se bort fra de oplysninger, den havde indgivet, og blev indrømmet en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. I sine bemærkninger hævdede virksomheden, at de planlagte tre dage til kontrolbesøget var en begrænset tidsramme og utilstrækkelig til, at virksomheden kunne forelægge alle de oplysninger og dokumenter, som undersøgelsesholdet krævede. Virksomheden erkendte også, at den flere gange havde nægtet undersøgelsesholdet adgang til oplysninger, og bekræftede yderligere, at det meste af tiden skulle de personer, der repræsenterede virksomheden under kontrolbesøget, indhente tilladelse fra deres ledelse for at kunne give undersøgelsesholdet adgang til oplysninger. Virksomheden erkendte desuden, at virksomhedens repræsentanter ikke havde noget at gøre med bogholderiet, og bekræftede, at virksomhedens ledelse ikke deltog, idet den angiveligt var optaget af andre opgaver.

| (56) | Virksomhedens forklaringer bekræfter konklusionen om, at virksomheden lagde alvorlige hindringer i vejen for undersøgelsen. Virksomheden blev underrettet om datoerne for kontrolbesøget i god tid i forvejen og accepterede disse. Selv om eksporten til Unionen er virksomhedens vigtigste forretningsområde, var dens ledelse ikke til stede. Under kontrolbesøget forekom der tilsigtede og uberettigede forsinkelser med hensyn til forelæggelsen af de ønskede oplysninger og dokumenter, og undersøgelsesholdet blev nægtet adgang til oplysninger, hvilket medførte yderligere forsinkelser og hindringer for gennemførelsen af kontrolbesøget inden for den fastsatte tidsramme. Derfor blev konklusionerne for denne virksomhed baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. |
| --- | --- |

(56)

Virksomhedens forklaringer bekræfter konklusionen om, at virksomheden lagde alvorlige hindringer i vejen for undersøgelsen. Virksomheden blev underrettet om datoerne for kontrolbesøget i god tid i forvejen og accepterede disse. Selv om eksporten til Unionen er virksomhedens vigtigste forretningsområde, var dens ledelse ikke til stede. Under kontrolbesøget forekom der tilsigtede og uberettigede forsinkelser med hensyn til forelæggelsen af de ønskede oplysninger og dokumenter, og undersøgelsesholdet blev nægtet adgang til oplysninger, hvilket medførte yderligere forsinkelser og hindringer for gennemførelsen af kontrolbesøget inden for den fastsatte tidsramme. Derfor blev konklusionerne for denne virksomhed baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.

| (57) | Den tredje virksomheds samarbejde under kontrolbesøget var utilstrækkeligt, idet den forelagde vildledende oplysninger. Det blev konstateret, at virksomheden havde forfalsket kontoudtog, og at den ikke kunne bevise, at dens bankindbetalingsbilag var ægte. Dens regnskaber blev anset for at være upålidelige, da de indeholdt talrige alvorlige uoverensstemmelser med hensyn til de overførte åbnings- og slutsaldi. Råvarelagrene var begrænsede set i forhold til den oplyste produktionsmængde og mængden af færdigvarer, der blev opbevaret på lageret. Virksomheden forelagde heller ikke dokumentation for oprindelsen af de råvarer, som anvendtes til fremstilling af åben mesh-stoffer af glasfibre, der eksporteres til Unionen. Der var desuden beviser, som tydede på, at virksomheden ikke forelagde oplysninger om sine forbindelser til den første malaysiske eksportør, idet der hos den første virksomhed blev fundet visse dokumenter, som tilhører den tredje virksomhed. |
| --- | --- |

(57)

Den tredje virksomheds samarbejde under kontrolbesøget var utilstrækkeligt, idet den forelagde vildledende oplysninger. Det blev konstateret, at virksomheden havde forfalsket kontoudtog, og at den ikke kunne bevise, at dens bankindbetalingsbilag var ægte. Dens regnskaber blev anset for at være upålidelige, da de indeholdt talrige alvorlige uoverensstemmelser med hensyn til de overførte åbnings- og slutsaldi. Råvarelagrene var begrænsede set i forhold til den oplyste produktionsmængde og mængden af færdigvarer, der blev opbevaret på lageret. Virksomheden forelagde heller ikke dokumentation for oprindelsen af de råvarer, som anvendtes til fremstilling af åben mesh-stoffer af glasfibre, der eksporteres til Unionen. Der var desuden beviser, som tydede på, at virksomheden ikke forelagde oplysninger om sine forbindelser til den første malaysiske eksportør, idet der hos den første virksomhed blev fundet visse dokumenter, som tilhører den tredje virksomhed.

| (58) | Denne virksomhed blev også underrettet om, at det var hensigten at se bort fra de oplysninger, den havde indgivet, og blev indrømmet en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. Virksomheden hævdede i sine bemærkninger, at den ikke har nogen erfaringer med denne type kontrolbesøg, hvilket efter virksomhedens opfattelse kunne forklare de konstaterede mangler. Den hævdede også, at den var forsigtig med de dokumenter, der blev anmodet om, og som blev forelagt undersøgelsesholdet, herunder navnlig kontoudtog og bevis for betalinger, da de malaysiske myndigheder ikke officielt havde underrettet virksomheden om identiteten af de personer, som undersøgelsesholdet bestod af. Virksomheden erkendte ikke desto mindre, at medarbejderne havde ændret indholdet af kontoudtogene, men dette var angiveligt blevet gjort, fordi virksomheden var stærkt bekymret over risikoen for læk af dokumenter, sabotage og offentliggørelse af fortrolige oplysninger. |
| --- | --- |

(58)

Denne virksomhed blev også underrettet om, at det var hensigten at se bort fra de oplysninger, den havde indgivet, og blev indrømmet en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. Virksomheden hævdede i sine bemærkninger, at den ikke har nogen erfaringer med denne type kontrolbesøg, hvilket efter virksomhedens opfattelse kunne forklare de konstaterede mangler. Den hævdede også, at den var forsigtig med de dokumenter, der blev anmodet om, og som blev forelagt undersøgelsesholdet, herunder navnlig kontoudtog og bevis for betalinger, da de malaysiske myndigheder ikke officielt havde underrettet virksomheden om identiteten af de personer, som undersøgelsesholdet bestod af. Virksomheden erkendte ikke desto mindre, at medarbejderne havde ændret indholdet af kontoudtogene, men dette var angiveligt blevet gjort, fordi virksomheden var stærkt bekymret over risikoen for læk af dokumenter, sabotage og offentliggørelse af fortrolige oplysninger.

| (59) | De yderligere forklaringer, som virksomheden forelagde, var ikke af en sådan art, at de kunne ændre konklusionen om, at virksomheden havde forelagt vildledende oplysninger i løbet af undersøgelsen. Derfor blev konklusionerne for denne virksomhed baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1. |
| --- | --- |

(59)

De yderligere forklaringer, som virksomheden forelagde, var ikke af en sådan art, at de kunne ændre konklusionen om, at virksomheden havde forelagt vildledende oplysninger i løbet af undersøgelsen. Derfor blev konklusionerne for denne virksomhed baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.

| (60) | På baggrund af konklusionerne vedrørende ændringen i handelsmønstret og omladningspraksis, jf. betragtning 31 og 35, og under hensyntagen til de vildledende oplysningers art, jf. betragtning 52-59, kunne disse tre virksomheder i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, ikke indrømmes de fritagelser, de havde anmodet om. |
| --- | --- |

(60)

På baggrund af konklusionerne vedrørende ændringen i handelsmønstret og omladningspraksis, jf. betragtning 31 og 35, og under hensyntagen til de vildledende oplysningers art, jf. betragtning 52-59, kunne disse tre virksomheder i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, ikke indrømmes de fritagelser, de havde anmodet om.

| (61) | Uden at dette berører anvendelsen af grundforordningens artikel 11, stk. 3, vil det blive krævet, at andre producenter i Malaysia, som ikke gav sig til kende i forbindelse med denne procedure, som ikke eksporterede den undersøgte vare til Unionen i RP, og som overvejer at indgive en anmodning om fritagelse for den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, og artikel 13, stk. 4, udfylder et spørgeskema for at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om en fritagelse vil være berettiget. Fritagelse kan indrømmes efter en vurdering af markedssituationen for den pågældende vare, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, indkøb og salg og sandsynligheden for videreførelse af en praksis, for hvilken der ikke er tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse, samt bevis for dumping. Kommissionen vil normalt også aflægge et kontrolbesøg på stedet. Anmodninger bør omgående indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og salg. |
| --- | --- |

(61)

Uden at dette berører anvendelsen af grundforordningens artikel 11, stk. 3, vil det blive krævet, at andre producenter i Malaysia, som ikke gav sig til kende i forbindelse med denne procedure, som ikke eksporterede den undersøgte vare til Unionen i RP, og som overvejer at indgive en anmodning om fritagelse for den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, og artikel 13, stk. 4, udfylder et spørgeskema for at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om en fritagelse vil være berettiget. Fritagelse kan indrømmes efter en vurdering af markedssituationen for den pågældende vare, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, indkøb og salg og sandsynligheden for videreførelse af en praksis, for hvilken der ikke er tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse, samt bevis for dumping. Kommissionen vil normalt også aflægge et kontrolbesøg på stedet. Anmodninger bør omgående indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og salg.

| (62) | Hvor en fritagelse er berettiget, vil Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg foreslå at ændre de gældende udvidede foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil efterfølgende overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af de betingelser, på hvilke den er givet. |
| --- | --- |

(62)

Hvor en fritagelse er berettiget, vil Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg foreslå at ændre de gældende udvidede foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil efterfølgende overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af de betingelser, på hvilke den er givet.

5.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (63) | Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Ingen af de fremsatte påstande gav anledning til at ændre de endelige konklusioner. |
| --- | --- |

(63)

Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Ingen af de fremsatte påstande gav anledning til at ændre de endelige konklusioner.

| (64) | En af de samarbejdsvillige importører spurgte, om Kommissionen ville overveje at anvende forskellige toldsatser for registreret import af åben mesh-stoffer fra importører, som henholdsvis samarbejdede og ikke samarbejdede i forbindelse med proceduren. Anmodningen blev afvist, da der i grundforordningen ikke er retsgrundlag for en sådan sondring — |
| --- | --- |

(64)

En af de samarbejdsvillige importører spurgte, om Kommissionen ville overveje at anvende forskellige toldsatser for registreret import af åben mesh-stoffer fra importører, som henholdsvis samarbejdede og ikke samarbejdede i forbindelse med proceduren. Anmodningen blev afvist, da der i grundforordningen ikke er retsgrundlag for en sådan sondring —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der blev indført ved artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 791/2011 på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvides til at omfatte importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00 (Taric-kode 7019510011 og 7019590011).

2.   Den ved stk. 1 i denne artikel udvidede told opkræves ved import fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia eller ej, der er registreret i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EU) nr. 1135/2011 og artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1225/2009.

3.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Anmodninger om fritagelse for den ved artikel 1 udvidede told indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere den anmodende enhed. Anmodningen sendes til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIЁ |
| Fax +32 22956505 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat H

Kontor: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIЁ

Fax +32 22956505

2.   I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved forordning (EU) nr. 791/2011 indførte antidumpingforanstaltninger, fritages for den ved artikel 1 udvidede told.

Artikel 3

Det pålægges herved toldmyndighederne at ophøre med den registrering af importen, som blev indført i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 1135/2011.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juli 2012.

På Rådets vegne

S. ALETRARIS

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 204 af 9.8.2011, s. 1.

2

(3)  EUT L 292 af 10.11.2011, s. 4.

3

(4)  Comext er en database over udenrigshandelsstatistik, der forvaltes af Eurostat.

4

(5)  EUT L 43 af 17.2.2011, s. 9.

5

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 196/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 196/8

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 673/2012

af 23. juli 2012

om gennemførelse af artikel 32, stk. 1, i forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til forordning (EU) nr. 36/2012 (1), særlig artikel 32, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 18. januar 2012 vedtog Rådet forordning (EU) nr. 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 18. januar 2012 vedtog Rådet forordning (EU) nr. 36/2012.

| (2) | I betragtning af den alvorlige situation i Syrien og i overensstemmelse med Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/424/FUSP af 23. juli 2012 om gennemførelse af Rådets afgørelse 2011/782/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien (2) bør der tilføjes yderligere personer og enheder på listen over fysiske og juridiske personer, enheder eller organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, som findes i bilag II til forordning (EU) nr. 36/2012 — |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af den alvorlige situation i Syrien og i overensstemmelse med Rådets gennemførelsesafgørelse 2012/424/FUSP af 23. juli 2012 om gennemførelse af Rådets afgørelse 2011/782/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien (2) bør der tilføjes yderligere personer og enheder på listen over fysiske og juridiske personer, enheder eller organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, som findes i bilag II til forordning (EU) nr. 36/2012 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De personer og enheder, der er opført på listen i bilaget til nærværende forordning, tilføjes på listen i bilag II til forordning (EU) nr. 36/2012.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2012.

På Rådets vegne

C. ASHTON

Formand

---

(1)  EUT L 16 af 19.1.2012, s. 1.

1

(2)  Se side 81 i denne EUT.

2

---

BILAG

Personer og enheder, der er omhandlet i artikel 1

Personer

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Brigadegeneral
  Sha’afiq Masa | | Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 215 (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. Deltager i undertrykkelse af civile. | 24.7.2012 |
| 2. | Brigadegeneral
  Burhan Qadour | | Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 291 (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 3. | Brigadegeneral
  Salah Hamad | | Vicedirektør for hærens efterretningstjenestes afdeling 291. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 4. | Brigadegeneral Muhammad
  (eller: Mohammed) Khallouf (alias. Abou Ezzat) | | Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 235, som kaldes "Palæstina" (Damaskus) og udgør kernen i hærens retshåndhævelsessystem. Deltager direkte i undertrykkelse af modstandere af regimet. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 5. | Generalmajor Riad al-Ahmed | | Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af og drab på fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 6. | Brigadegeneral
  Abdul Salam Fajr Mahmoud | | Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Bab Touma (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 7. | Brigadegeneral
  Jawdat al-Ahmed | | Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Homs. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 8. | Oberst
  Qusay Mihoub | | Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Deraa (udsendt fra Damaskus til Deraa, da demonstrationerne begyndte i denne by). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 9. | Oberst
  Suhail Al-Abdullah | | Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 10. | Brigadegeneral
  Khudr Khudr | | Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 11. | Brigadegeneral
  Ibrahim Ma’ala | | Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling 285 (Damaskus) (trådte i stedet for brigadegeneral Hussam Fendi i slutningen af 2011). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 12. | Brigadegeneral
  Firas Al-Hamed | | Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling 318 (Homs). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 13. | Brigadegeneral
  Hussam Luqa | | Siden april 2012 direktør for Direktoratet for Politisk Sikkerheds afdeling i Homs (brigadegeneral Nasr al-Alis efterfølger). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 14. | Brigadegeneral
  Taha Taha | | Ansvarlig for Direktoratet for Politisk Sikkerheds lokaliteter for afdelingen i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 15. | Brigadegeneral
  Nasr al-Ali | | Ansvarlig for Direktoratet for Politisk Sikkerheds lokaliteter i Deraa siden april 2012 (tidligere direktør for afdelingen i Homs). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 16. | Bassel Bilal | | Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib. | 24.7.2012 |
| 17. | Ahmad Kafan | | Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib. | 24.7.2012 |
| 18. | Bassam al-Misri | | Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib. | 24.7.2012 |
| 19. | Ahmed al-Jarroucheh | Fødselsdato: 1957 | Direktør for den centrale efterretningstjenestes udenrigsafdeling (afdeling 279). Som direktør er han ansvarlig for den centrale efterretningstjenestes funktion på de syriske ambassader. Han deltager direkte i de syriske myndigheders undertrykkelse af modstandere af regimet og er navnlig ansvarlig for undertrykkelse af den syriske opposition i udlandet. | 24.7.2012 |
| 20. | Michel Kassouha
  (alias Ahmed Salem; alias Ahmed Salem Hassan) | Fødselsdato:den 1. februar 1948 | Som medlem af den syriske sikkerhedstjeneste siden starten af 1970'erne er han involveret i kampen mod modstanderne af regimet i Frankrig og Tyskland. Har siden marts 2006 været ansvarlig for forbindelser i den syriske centrale efterretningstjenestes afdeling 273. Som en historisk leder er han tæt på direktøren for den centrale efterretningstjeneste Ali Mamlouk, som er en af regimets vigtigste sikkerhedschefer og har været omfattet af EU's restriktive foranstaltninger siden den 9. maj 2011. Han støtter direkte regimets undertrykkelse af modstandere og er navnlig ansvarlig for undertrykkelse af den syriske opposition i udlandet. | 24.7.2012 |
| 21. | General Ghassan Jaoudat Ismail | Fødselsdato: 1960
  Oprindelsessted: Derikich, Tartousregionen. | Ansvarlig for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling for missioner, som i samarbejde med afdelingen for specialoperationer leder luftvåbnets efterretningstjenestes elitetropper, der spiller en vigtig rolle i den undertrykkelse, som regimet gennemfører. Som ansvarlig er Ghassan Jaoudat Ismail en af lederne i militæret, som direkte iværksætter regimets undertrykkelse af dets modstandere. | 24.7.2012 |
| 22. | General Amer al-Achi (alias Amis al Ashi; alias Ammar Aachi; alias Amer Ashi) | | Uddannet på militærskolen i Alep, chef for luftvåbnets efterretningstjenestes efterretningsafdeling (siden 2012), står den syriske forsvarsminister Daoud Rajah nær. Amer al-Achi er i kraft af sine opgaver inden for luftvåbnets efteretningstjeneste involveret i undertrykkelsen af den syriske opposition. | 24.7.2012 |
| 23. | General Mohammed Ali Nasr (eller: Mohammed Ali Naser) | Fødselsdato: ca. 1964 | Står præsidentens yngre bror Maher al-Assad nær. Har tilbragt hovedparten af sin karriere inden for republikanergarden. Han blev i 2010 indlemmet i den centrale efterretningstjenestes indenrigsafdeling (også kaldet afdeling 251), som er ansvarlig for at bekæmpe politisk modstand. Som en af de vigtigste ledere deltager general Mohammed Ali direkte i undertrykkelsen af modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 24. | General Issam Hallaq | | Stabschef for luftvåbnet siden 2010. Har kommandoen over luftoperationer mod modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 25. | Ezzedine Ismael | Fødselsdato: i midten af 1940'erne (formentlig 1947).
  Fødested: Bastir. Jablehregionen. | Pensioneret general og historisk leder for luftvåbnets efterretningstjeneste, som han blev leder for i starten af 00'erne. Han blev udnævnt til politisk rådgiver og sikkerhedsrådgiver for præsidenten i 2006. Som politisk rådgiver og sikkerhedsrådgiver for den syriske præsident er Ezzedine Ismael involveret i den undertrykkende politik, som føres af regimet mod dets modstandere. | 24.7.2012 |
| 26. | Samir Joumaa (alias Abou Sami) | Fødselsdato: ca. 1962 | Han har i tæt på 20 år været kabinetchef for Mohammad Nassif Kheir Bek, der er en af Bachar al-Assads vigtigste sikkerhedsrådgivere (som officielt bestrider posten som stedfortræder for vicepræsident Farouk al-Chareh). Samir Joumaa er i kraft af sine nære forbindelser til Bachar al-Asad og Mohammed Nassif Kheir Bek involveret i den undertrykkende politik, der føres af regimet mod dets modstandere. | 24.7.2012 |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den

1.

Brigadegeneral

Sha’afiq Masa

Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 215 (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. Deltager i undertrykkelse af civile.

24.7.2012

2.

Brigadegeneral

Burhan Qadour

Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 291 (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

3.

Brigadegeneral

Salah Hamad

Vicedirektør for hærens efterretningstjenestes afdeling 291. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

4.

Brigadegeneral Muhammad

(eller: Mohammed) Khallouf (alias. Abou Ezzat)

Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 235, som kaldes "Palæstina" (Damaskus) og udgør kernen i hærens retshåndhævelsessystem. Deltager direkte i undertrykkelse af modstandere af regimet. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

5.

Generalmajor Riad al-Ahmed

Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af og drab på fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

6.

Brigadegeneral

Abdul Salam Fajr Mahmoud

Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Bab Touma (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

7.

Brigadegeneral

Jawdat al-Ahmed

Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Homs. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

8.

Oberst

Qusay Mihoub

Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Deraa (udsendt fra Damaskus til Deraa, da demonstrationerne begyndte i denne by). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

9.

Oberst

Suhail Al-Abdullah

Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

10.

Brigadegeneral

Khudr Khudr

Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

11.

Brigadegeneral

Ibrahim Ma’ala

Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling 285 (Damaskus) (trådte i stedet for brigadegeneral Hussam Fendi i slutningen af 2011). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

12.

Brigadegeneral

Firas Al-Hamed

Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling 318 (Homs). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

13.

Brigadegeneral

Hussam Luqa

Siden april 2012 direktør for Direktoratet for Politisk Sikkerheds afdeling i Homs (brigadegeneral Nasr al-Alis efterfølger). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

14.

Brigadegeneral

Taha Taha

Ansvarlig for Direktoratet for Politisk Sikkerheds lokaliteter for afdelingen i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

15.

Brigadegeneral

Nasr al-Ali

Ansvarlig for Direktoratet for Politisk Sikkerheds lokaliteter i Deraa siden april 2012 (tidligere direktør for afdelingen i Homs). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

16.

Bassel Bilal

Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib.

24.7.2012

17.

Ahmad Kafan

Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib.

24.7.2012

18.

Bassam al-Misri

Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib.

24.7.2012

19.

Ahmed al-Jarroucheh

Fødselsdato: 1957

Direktør for den centrale efterretningstjenestes udenrigsafdeling (afdeling 279). Som direktør er han ansvarlig for den centrale efterretningstjenestes funktion på de syriske ambassader. Han deltager direkte i de syriske myndigheders undertrykkelse af modstandere af regimet og er navnlig ansvarlig for undertrykkelse af den syriske opposition i udlandet.

24.7.2012

20.

Michel Kassouha

(alias Ahmed Salem; alias Ahmed Salem Hassan)

Fødselsdato:den 1. februar 1948

Som medlem af den syriske sikkerhedstjeneste siden starten af 1970'erne er han involveret i kampen mod modstanderne af regimet i Frankrig og Tyskland. Har siden marts 2006 været ansvarlig for forbindelser i den syriske centrale efterretningstjenestes afdeling 273. Som en historisk leder er han tæt på direktøren for den centrale efterretningstjeneste Ali Mamlouk, som er en af regimets vigtigste sikkerhedschefer og har været omfattet af EU's restriktive foranstaltninger siden den 9. maj 2011. Han støtter direkte regimets undertrykkelse af modstandere og er navnlig ansvarlig for undertrykkelse af den syriske opposition i udlandet.

24.7.2012

21.

General Ghassan Jaoudat Ismail

Fødselsdato: 1960

Oprindelsessted: Derikich, Tartousregionen.

Ansvarlig for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling for missioner, som i samarbejde med afdelingen for specialoperationer leder luftvåbnets efterretningstjenestes elitetropper, der spiller en vigtig rolle i den undertrykkelse, som regimet gennemfører. Som ansvarlig er Ghassan Jaoudat Ismail en af lederne i militæret, som direkte iværksætter regimets undertrykkelse af dets modstandere.

24.7.2012

22.

General Amer al-Achi (alias Amis al Ashi; alias Ammar Aachi; alias Amer Ashi)

Uddannet på militærskolen i Alep, chef for luftvåbnets efterretningstjenestes efterretningsafdeling (siden 2012), står den syriske forsvarsminister Daoud Rajah nær. Amer al-Achi er i kraft af sine opgaver inden for luftvåbnets efteretningstjeneste involveret i undertrykkelsen af den syriske opposition.

24.7.2012

23.

General Mohammed Ali Nasr (eller: Mohammed Ali Naser)

Fødselsdato: ca. 1964

Står præsidentens yngre bror Maher al-Assad nær. Har tilbragt hovedparten af sin karriere inden for republikanergarden. Han blev i 2010 indlemmet i den centrale efterretningstjenestes indenrigsafdeling (også kaldet afdeling 251), som er ansvarlig for at bekæmpe politisk modstand. Som en af de vigtigste ledere deltager general Mohammed Ali direkte i undertrykkelsen af modstandere af regimet.

24.7.2012

24.

General Issam Hallaq

Stabschef for luftvåbnet siden 2010. Har kommandoen over luftoperationer mod modstandere af regimet.

24.7.2012

25.

Ezzedine Ismael

Fødselsdato: i midten af 1940'erne (formentlig 1947).

Fødested: Bastir. Jablehregionen.

Pensioneret general og historisk leder for luftvåbnets efterretningstjeneste, som han blev leder for i starten af 00'erne. Han blev udnævnt til politisk rådgiver og sikkerhedsrådgiver for præsidenten i 2006. Som politisk rådgiver og sikkerhedsrådgiver for den syriske præsident er Ezzedine Ismael involveret i den undertrykkende politik, som føres af regimet mod dets modstandere.

24.7.2012

26.

Samir Joumaa (alias Abou Sami)

Fødselsdato: ca. 1962

Han har i tæt på 20 år været kabinetchef for Mohammad Nassif Kheir Bek, der er en af Bachar al-Assads vigtigste sikkerhedsrådgivere (som officielt bestrider posten som stedfortræder for vicepræsident Farouk al-Chareh). Samir Joumaa er i kraft af sine nære forbindelser til Bachar al-Asad og Mohammed Nassif Kheir Bek involveret i den undertrykkende politik, der føres af regimet mod dets modstandere.

24.7.2012

Enheder

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Drex Technologies S.A. | Startdato: den 4. juli 2000
  Registreringsnummer: 394678
  Direktør: Rami Makhlouf
  Registreret agent: Mossack Fonseca & Co (BVI) Ltd | Drex Technologies ejes fuldstændigt af Rami Makhlouf, som er opført på EU's liste med sanktioner, fordi han har ydet finansiel støtte til regimet i Syrien. Rami Makhlouf bruger Drex Technologies til at fremme og forvalte sine internationale finansielle holdingselskaber, herunder aktiemajoriteten i SyriaTel, som EU før har opført på listen med den begrundelse, at det også yder finansiel støtte til regimet i Syrien. | 24.7.2012 |
| 2. | Cotton Marketing Organisation | Adresse: Bab Al-Faraj P.O. Box 729, Alep |
| Tlf.: +96321 2239495/6/7/8 |
| Cmo-aleppo@mail.sy |
| www.cmo.gov.sy |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den

1.

Drex Technologies S.A.

Startdato: den 4. juli 2000

Registreringsnummer: 394678

Direktør: Rami Makhlouf

Registreret agent: Mossack Fonseca & Co (BVI) Ltd

Drex Technologies ejes fuldstændigt af Rami Makhlouf, som er opført på EU's liste med sanktioner, fordi han har ydet finansiel støtte til regimet i Syrien. Rami Makhlouf bruger Drex Technologies til at fremme og forvalte sine internationale finansielle holdingselskaber, herunder aktiemajoriteten i SyriaTel, som EU før har opført på listen med den begrundelse, at det også yder finansiel støtte til regimet i Syrien.

24.7.2012

2.

Cotton Marketing Organisation

Adresse: Bab Al-Faraj P.O. Box 729, Alep

Tlf.: +96321 2239495/6/7/8

Cmo-aleppo@mail.sy

www.cmo.gov.sy

Statsejet virksomhed. Yder finansiel bistand til regimet i Syrien.

3.

Syrian Arab Airlines (alias SAA, alias Syrian Air)

| Al-Mohafazeh Square, P.O. Box 417, Damaskus, Syrien |
| --- |
| Tlf.: +963112240774 |

Al-Mohafazeh Square, P.O. Box 417, Damaskus, Syrien

Tlf.: +963112240774

Offentlig virksomhed kon-trolleret af regimet. Yder finansiel støtte til regimet.

24.7.2012

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 196/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 196/12

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 674/2012

af 23. juli 2012

om ændring af forordning (EF) nr. 1418/2007 om eksport til nyttiggørelse af visse typer affald til visse ikke-OECD-lande

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 af 14. juni 2006 om overførsel af affald (1), særlig artikel 37,

efter høring af de berørte lande, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006 er blevet ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 664/2011 af 11. juli 2011 (2) om overførsel af affald for at tilføje visse blandinger af affald. Som følge heraf har Kommissionen i henhold til artikel 37 i forordning (EF) nr. 1013/2006 sendt en skriftlig anmodning til hvert land, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen (3), og udbedt sig skriftlig bekræftelse af, at disse blandinger af affald, hvoraf eksport ikke er forbudt i henhold til artikel 36 i forordning (EF) nr. 1013/2006, kan eksporteres fra Den Europæiske Union med henblik på nyttiggørelse i det pågældende land, samt en angivelse af, hvilken kontrolprocedure der eventuelt vil blive fulgt i bestemmelseslandet. Bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1418/2007 af 29. november 2007 om eksport til nyttiggørelse af visse typer affald, der er opført i bilag III eller III A til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006, til visse lande, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen om kontrol med grænseoverskridende overførsel af affald (4), bør derfor ændres for at tage højde for de modtagne svar. |
| --- | --- |

(1)

Bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006 er blevet ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 664/2011 af 11. juli 2011 (2) om overførsel af affald for at tilføje visse blandinger af affald. Som følge heraf har Kommissionen i henhold til artikel 37 i forordning (EF) nr. 1013/2006 sendt en skriftlig anmodning til hvert land, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen (3), og udbedt sig skriftlig bekræftelse af, at disse blandinger af affald, hvoraf eksport ikke er forbudt i henhold til artikel 36 i forordning (EF) nr. 1013/2006, kan eksporteres fra Den Europæiske Union med henblik på nyttiggørelse i det pågældende land, samt en angivelse af, hvilken kontrolprocedure der eventuelt vil blive fulgt i bestemmelseslandet. Bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1418/2007 af 29. november 2007 om eksport til nyttiggørelse af visse typer affald, der er opført i bilag III eller III A til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006, til visse lande, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen om kontrol med grænseoverskridende overførsel af affald (4), bør derfor ændres for at tage højde for de modtagne svar.

| (2) | Kommissionen har også modtaget yderligere oplysninger fra en række lande vedrørende andre former for affald, der er opført i bilag III eller III A til forordning (EF) nr. 1013/2006. Bilaget til forordning (EF) nr. 1418/2007 bør derfor ændres for at tage hensyn til dette — |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har også modtaget yderligere oplysninger fra en række lande vedrørende andre former for affald, der er opført i bilag III eller III A til forordning (EF) nr. 1013/2006. Bilaget til forordning (EF) nr. 1418/2007 bør derfor ændres for at tage hensyn til dette —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EF) nr. 1418/2007 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på fjortendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 190 af 12.7.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 182 af 12.7.2011, s. 2.

2

(3)  OECD-Rådets beslutning K(2001)107 endelig om revision af beslutning K(92)39 endelig om kontrol med grænseoverskridende overførsel af affald til nyttiggørelse.

3

(4)  EUT L 316 af 4.12.2007, s. 6.

4

---

BILAG

I bilaget til forordning (EF) nr. 1418/2007 foretages følgende ændringer:

| 1) | Efter afsnittet: Når to koder er adskilt med et semikolon, drejer det sig kun om de pågældende to koder, indsættes følgende afsnit:
  "Når affald er opført både i kolonne b og kolonne d, betyder det, at lokale kontrolprocedurer finder anvendelse ud over dem, der er fastlagt i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1013/2006.
  Når en bestemt form for affald eller blanding af affald ikke er opført for et givet land, betyder det, at dette land ikke har givet et tilstrækkeligt klart samtykke til, at denne form for affald eller blanding af affald kan eksporteres til nyttiggørelse i det pågældende land, og hvilken kontrolprocedure der i givet fald vil blive anvendt i landet. I henhold til artikel 37, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1013/2006 finder en procedure for forudgående skriftlig anmeldelse og samtykke, jf. artikel 35 i den forordning, anvendelse i sådanne tilfælde." |
| --- | --- |

1)

Efter afsnittet: Når to koder er adskilt med et semikolon, drejer det sig kun om de pågældende to koder, indsættes følgende afsnit:

"Når affald er opført både i kolonne b og kolonne d, betyder det, at lokale kontrolprocedurer finder anvendelse ud over dem, der er fastlagt i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1013/2006.

Når en bestemt form for affald eller blanding af affald ikke er opført for et givet land, betyder det, at dette land ikke har givet et tilstrækkeligt klart samtykke til, at denne form for affald eller blanding af affald kan eksporteres til nyttiggørelse i det pågældende land, og hvilken kontrolprocedure der i givet fald vil blive anvendt i landet. I henhold til artikel 37, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1013/2006 finder en procedure for forudgående skriftlig anmeldelse og samtykke, jf. artikel 35 i den forordning, anvendelse i sådanne tilfælde."

| 2) | Følgende optegnelse for Albanien indsættes i alfabetisk orden:
  »Albanien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| under B1010:






  — | Ædelmetaller (guld, sølv og platingruppen, men ikke kviksølv) |

2)

Følgende optegnelse for Albanien indsættes i alfabetisk orden:

»Albanien

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

under B1010:

—

Ædelmetaller (guld, sølv og platingruppen, men ikke kviksølv)

| — | Skrot af wolfram |
| --- | --- |

—

Skrot af wolfram

| — | Skrot af molybdæn |
| --- | --- |

—

Skrot af molybdæn

| — | Skrot af tantal |
| --- | --- |

—

Skrot af tantal

| — | Skrot af cobalt |
| --- | --- |

—

Skrot af cobalt

| — | Skrot af titanium |
| --- | --- |

—

Skrot af titanium

| — | Skrot af zirconium |
| --- | --- |

—

Skrot af zirconium

| — | Skrot af germanium |
| --- | --- |

—

Skrot af germanium

| — | Skrot af vanadium |
| --- | --- |

—

Skrot af vanadium

| — | Skrot af hafnium, indium, niobium, rhenium og gallium |
| --- | --- |

—

Skrot af hafnium, indium, niobium, rhenium og gallium

| — | Skrot af thorium |
| --- | --- |

—

Skrot af thorium

| — | Skrot af sjældne jordarter |
| --- | --- |

—

Skrot af sjældne jordarter

| — | Skrot af chrom |
| --- | --- |

—

Skrot af chrom

under B1010:

| — | Skrot af jern og stål |
| --- | --- |

—

Skrot af jern og stål

| — | Skrot af kobber |
| --- | --- |

—

Skrot af kobber

| — | Skrot af nikkel |
| --- | --- |

—

Skrot af nikkel

| — | Skrot af aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot af aluminium

| — | Skrot af zink |
| --- | --- |

—

Skrot af zink

| — | Skrot af tin |
| --- | --- |

—

Skrot af tin

| — | Skrot af magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot af magnesium

| — | Skrot af bismut |
| --- | --- |

—

Skrot af bismut

| — | Skrot af mangan |
| --- | --- |

—

Skrot af mangan

under B1010:

| — | Skrot af jern og stål |
| --- | --- |

—

Skrot af jern og stål

| — | Skrot af kobber |
| --- | --- |

—

Skrot af kobber

| — | Skrot af nikkel |
| --- | --- |

—

Skrot af nikkel

| — | Skrot af aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot af aluminium

| — | Skrot af zink |
| --- | --- |

—

Skrot af zink

| — | Skrot af tin |
| --- | --- |

—

Skrot af tin

| — | Skrot af magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot af magnesium

| — | Skrot af bismut |
| --- | --- |

—

Skrot af bismut

| — | Skrot af mangan |
| --- | --- |

—

Skrot af mangan

B1020 – B2010

B2020 – B2030

B2020 – B2030

under B2040:

| — | Delvis raffineret calciumsulfat produceret ved afsvovling af røggas (FGD) |
| --- | --- |

—

Delvis raffineret calciumsulfat produceret ved afsvovling af røggas (FGD)

| — | Affald af gipsplader, som stammer fra nedrivning af bygninger |
| --- | --- |

—

Affald af gipsplader, som stammer fra nedrivning af bygninger

| — | Slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning |
| --- | --- |

—

Slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning

| — | Svovl i fast form |
| --- | --- |

—

Svovl i fast form

| — | Natrium-, kalium- og calciumchlorider |
| --- | --- |

—

Natrium-, kalium- og calciumchlorider

| — | Nedbrudt beton |
| --- | --- |

—

Nedbrudt beton

| — | Glasaffald indeholdende lithium-tantal og lithium-niobium |
| --- | --- |

—

Glasaffald indeholdende lithium-tantal og lithium-niobium

under B2040:

| — | Kalksten fra fremstillingen af calciumcyanamid (med pH under 9) |
| --- | --- |

—

Kalksten fra fremstillingen af calciumcyanamid (med pH under 9)

| — | Carborundum (siliciumcarbid) |
| --- | --- |

—

Carborundum (siliciumcarbid)

under B2040:

| — | Kalksten fra fremstillingen af calciumcyanamid (med pH under 9) |
| --- | --- |

—

Kalksten fra fremstillingen af calciumcyanamid (med pH under 9)

| — | Carborundum (siliciumcarbid) |
| --- | --- |

—

Carborundum (siliciumcarbid)

B2060 – B2130

B3010

Alt andet affald

B3010

| — | Ethylen |
| --- | --- |

—

Ethylen

| — | Styren |
| --- | --- |

—

Styren

| — | Polypropylen |
| --- | --- |

—

Polypropylen

B3010

| — | Ethylen |
| --- | --- |

—

Ethylen

| — | Styren |
| --- | --- |

—

Styren

| — | Polypropylen |
| --- | --- |

—

Polypropylen

under B3020:

| — | andre produkter, bl.a.






  1. | Lamineret pap |
| --- | --- | --- |

—

andre produkter, bl.a.

1.

Lamineret pap

| 2. | Usorteret skrot |
| --- | --- |

2.

Usorteret skrot

under B3020:

Nedenstående materialer, når de ikke er blandet med farligt affald:

Affald og skrot af papir eller pap af:

| — | Ubleget papir eller pap samt af bølgepapir eller bølgepap |
| --- | --- |

—

Ubleget papir eller pap samt af bølgepapir eller bølgepap

| — | Andet papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af bleget kemisk masse, ikke gennemfarvet |
| --- | --- |

—

Andet papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af bleget kemisk masse, ikke gennemfarvet

| — | Papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af mekanisk masse (f.eks. aviser, blade og lignende tryksager) |
| --- | --- |

—

Papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af mekanisk masse (f.eks. aviser, blade og lignende tryksager)

under B3020:

Nedenstående materialer, når de ikke er blandet med farligt affald:

Affald og skrot af papir eller pap af:

| — | Ubleget papir eller pap samt af bølgepapir eller bølgepap |
| --- | --- |

—

Ubleget papir eller pap samt af bølgepapir eller bølgepap

| — | Andet papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af bleget kemisk masse, ikke gennemfarvet |
| --- | --- |

—

Andet papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af bleget kemisk masse, ikke gennemfarvet

| — | Papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af mekanisk masse (f.eks. aviser, blade og lignende tryksager) |
| --- | --- |

—

Papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af mekanisk masse (f.eks. aviser, blade og lignende tryksager)

B3030 – B3035

B3030 – B3035

B3040

B3050

B3050

B3060 – B3065

under B3070:

| — | Halmaffald |
| --- | --- |

—

Halmaffald

| — | Deaktiveret svampemycelium fra fremstilling af penicillin, til brug i foder |
| --- | --- |

—

Deaktiveret svampemycelium fra fremstilling af penicillin, til brug i foder

under B3070:

| — | Affald af menneskehår |
| --- | --- |

—

Affald af menneskehår

under B3070:

| — | Affald af menneskehår |
| --- | --- |

—

Affald af menneskehår

B3080 – B4030

GB040 – GC010

GB040 – GC010

GC020

GC030

GC030

GC050

GE020 – GG030

GE020 – GG030

GG040

GH013

GH013

GN010 – GN030

Blandinger af affald

Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 3) | Optegnelsen for Andorra affattes således:
  »Andorra









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | |

3)

Optegnelsen for Andorra affattes således:

»Andorra

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 4) | Optegnelsen for Argentina affattes således:
  »Argentina









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| | | | B1010 |
| B1020 | | | |
| | | | B1030 – B1050 |
| B1060 | | | |
| | | | B1070 – B1090 |
| under B1100:






  — | Galvaniseringsråsten (hårdzinkrester) |

4)

Optegnelsen for Argentina affattes således:

»Argentina

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1010

B1020

B1030 – B1050

B1060

B1070 – B1090

under B1100:

—

Galvaniseringsråsten (hårdzinkrester)

| — | Slagge indeholdende zink: |
| --- | --- |

—

Slagge indeholdende zink:

| — | Galvaniseringsslagge, top (> 90 % Zn) |
| --- | --- |

—

Galvaniseringsslagge, top (> 90 % Zn)

| — | Galvaniseringsslagge, bund (> 92 % Zn) |
| --- | --- |

—

Galvaniseringsslagge, bund (> 92 % Zn)

| — | Zinkslagge fra trykstøbning (> 85 % Zn) |
| --- | --- |

—

Zinkslagge fra trykstøbning (> 85 % Zn)

| — | Zinkslagge fra varmgalvanisering (> 92 % Zn) |
| --- | --- |

—

Zinkslagge fra varmgalvanisering (> 92 % Zn)

| — | Zinkslagge i øvrigt |
| --- | --- |

—

Zinkslagge i øvrigt

under B1100:

| — | Aluminiumslagge undtagen saltslagge |
| --- | --- |

—

Aluminiumslagge undtagen saltslagge

| — | Affald af ildfast foring, herunder digler, fra kobbersmeltning |
| --- | --- |

—

Affald af ildfast foring, herunder digler, fra kobbersmeltning

| — | Slagger fra forarbejdning af ædle metaller til yderligere raffinering |
| --- | --- |

—

Slagger fra forarbejdning af ædle metaller til yderligere raffinering

| — | Tantalholdig tinslagge med mindre end 0,5 % tin |
| --- | --- |

—

Tantalholdig tinslagge med mindre end 0,5 % tin

B1115 – B1130

B1140

B1150 – B1170

B1180 – B1190

B1200 – B1230

B1240

B1250 – B2110

B2120 – B2130

under B3010:

| — | Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter |
| --- | --- |

—

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

| — | Følgende fluorpolymeraffald:






  — | Perfluorethylen/propylen (FEP) |
| --- | --- | --- |

—

Følgende fluorpolymeraffald:

—

Perfluorethylen/propylen (FEP)

| — | Perfluoralkoxylalkan |
| --- | --- |

—

Perfluoralkoxylalkan

| — | Tetrafluorethylen/per-fluorvinylether (PFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluorethylen/per-fluorvinylether (PFA)

| — | Tetrafluorethylen/per-fluormethylvinylether (MFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluorethylen/per-fluormethylvinylether (MFA)

| — | Polyvinylfluorid (PVF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylfluorid (PVF)

| — | Polyvinylidenfluorid (PVDF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylidenfluorid (PVDF)

under B3010:

| — | Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer |
| --- | --- |

—

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

B3020

kun usorteret skrot

B3020

alt undtagen usorteret skrot

B3030 – B3120

B3130 – B4030

GB040 – GC010

GC020

GC030 – GF010

GG030 – GH013

GN010 – GN030

Blandinger af affald

Blanding af B1010 og B1050

Blanding af B1010 og B1070

Blanding af B3040 og B3080

Blanding af B1010

Blanding af B2010

Blanding af B2030

Blanding af B3010

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

Blanding af B3010

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

Blanding af B3010

Perfluoralkoxylalkan

Blanding af B3020

kun usorteret skrot

Blanding af B3020

undtagen usorteret skrot

Blanding af B3030

Blanding af B3040

Blanding af B3050«

| 5) | Følgende optegnelse for Aserbajdsjan indsættes i alfabetisk orden:
  »Aserbajdsjan









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| B3040« | | | |

5)

Følgende optegnelse for Aserbajdsjan indsættes i alfabetisk orden:

»Aserbajdsjan

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B3040«

| 6) | Følgende optegnelse for Benin indsættes i alfabetisk orden:
  »Benin









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

6)

Følgende optegnelse for Benin indsættes i alfabetisk orden:

»Benin

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 7) | Følgende optegnelse for Burkina Faso indsættes i alfabetisk orden:
  »Burkina Faso









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | |

7)

Følgende optegnelse for Burkina Faso indsættes i alfabetisk orden:

»Burkina Faso

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 8) | Følgende optegnelse for Burundi indsættes i alfabetisk orden:
  »Burundi









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

8)

Følgende optegnelse for Burundi indsættes i alfabetisk orden:

»Burundi

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 9) | Følgende optegnelse for Kap Verde indsættes i alfabetisk orden:
  »Kap Verde









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

9)

Følgende optegnelse for Kap Verde indsættes i alfabetisk orden:

»Kap Verde

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 10) | Følgende optegnelse for Tchad indsættes i alfabetisk orden:
  »Tchad









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | |

10)

Følgende optegnelse for Tchad indsættes i alfabetisk orden:

»Tchad

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 11) | Optegnelsen for Chile affattes således:
  »Chile









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | |

11)

Optegnelsen for Chile affattes således:

»Chile

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 12) | Optegnelsen for Kina affattes således:
  »Kina









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| under B1010:






  — | Ædelmetaller (sølv, men ikke kviksølv) |

12)

Optegnelsen for Kina affattes således:

»Kina

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

under B1010:

—

Ædelmetaller (sølv, men ikke kviksølv)

| — | Skrot af molybdæn |
| --- | --- |

—

Skrot af molybdæn

| — | Skrot af cobalt |
| --- | --- |

—

Skrot af cobalt

| — | Skrot af mangan |
| --- | --- |

—

Skrot af mangan

| — | Skrot af indium |
| --- | --- |

—

Skrot af indium

| — | Skrot af thorium |
| --- | --- |

—

Skrot af thorium

| — | Skrot af sjældne jordarter |
| --- | --- |

—

Skrot af sjældne jordarter

| — | Skrot af chrom |
| --- | --- |

—

Skrot af chrom

under B1010:

| — | Ædelmetaller (kun guld og platingruppen, men ikke kviksølv) |
| --- | --- |

—

Ædelmetaller (kun guld og platingruppen, men ikke kviksølv)

| — | Skrot af jern og stål |
| --- | --- |

—

Skrot af jern og stål

| — | Skrot af kobber |
| --- | --- |

—

Skrot af kobber

| — | Skrot af nikkel |
| --- | --- |

—

Skrot af nikkel

| — | Skrot af aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot af aluminium

| — | Skrot af zink |
| --- | --- |

—

Skrot af zink

| — | Skrot af tin |
| --- | --- |

—

Skrot af tin

| — | Skrot af wolfram |
| --- | --- |

—

Skrot af wolfram

| — | Skrot af tantal |
| --- | --- |

—

Skrot af tantal

| — | Skrot af magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot af magnesium

| — | Skrot af bismut |
| --- | --- |

—

Skrot af bismut

| — | Skrot af titanium |
| --- | --- |

—

Skrot af titanium

| — | Skrot af zirconium |
| --- | --- |

—

Skrot af zirconium

| — | Skrot af germanium |
| --- | --- |

—

Skrot af germanium

| — | Skrot af vanadium |
| --- | --- |

—

Skrot af vanadium

| — | Skrot af hafnium, niobium, rhenium og gallium |
| --- | --- |

—

Skrot af hafnium, niobium, rhenium og gallium

B1020 – B1040

B1050

B1060

B1070

B1080 – B1100

B1115

under B1120:

| — | Overgangsmetaller (undtagen dem med > 10 % V2O5), undtagen katalysatoraffald (brugte katalysatorer, væsker, der har været brugt som katalysatorer, og andre katalysatorer), der er opført på liste A |
| --- | --- |

—

Overgangsmetaller (undtagen dem med > 10 % V2O5), undtagen katalysatoraffald (brugte katalysatorer, væsker, der har været brugt som katalysatorer, og andre katalysatorer), der er opført på liste A

| — | Lanthanider (sjældne jordarters metaller) |
| --- | --- |

—

Lanthanider (sjældne jordarters metaller)

under B1120:

Overgangsmetaller (kun dem med > 10 % V2O5), undtagen katalysatoraffald (brugte katalysatorer, væsker, der har været brugt som katalysatorer, og andre katalysatorer), der er opført på liste A

B1130 – B1200

B1210

B1220

B1230

B1240

B1250

B2010

undtagen glimmeraffald

B2010

kun glimmeraffald

B2020

under B2030:

| — | Affald og skrot af sintrede keramiske metaller - cermets (undtagen skrot af wolframcarbid) |
| --- | --- |

—

Affald og skrot af sintrede keramiske metaller - cermets (undtagen skrot af wolframcarbid)

| — | Keramisk baserede fibre, som ikke er anført andre steder på listen |
| --- | --- |

—

Keramisk baserede fibre, som ikke er anført andre steder på listen

under B2030:

| — | Affald og skrot af sintrede keramiske metaller - cermets (kun skrot af wolframcarbid) |
| --- | --- |

—

Affald og skrot af sintrede keramiske metaller - cermets (kun skrot af wolframcarbid)

B2040 – B2130

under B3010:

| — | Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter (undtagen phenolformaldehydharpikser og polyamider) |
| --- | --- |

—

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter (undtagen phenolformaldehydharpikser og polyamider)

under B3010:

| — | Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer (alle) |
| --- | --- |

—

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer (alle)

| — | Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter (kun phenolformaldehydharpikser og polyamider) |
| --- | --- |

—

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter (kun phenolformaldehydharpikser og polyamider)

| — | Følgende fluorpolymer-affald:






  — | Perfluorethylen/propylen (FEP) |
| --- | --- | --- |

—

Følgende fluorpolymer-affald:

—

Perfluorethylen/propylen (FEP)

| — | Perfluoralkoxylalkan |
| --- | --- |

—

Perfluoralkoxylalkan

| — | Tetrafluorethylen/per-fluorvinylether (PFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluorethylen/per-fluorvinylether (PFA)

| — | Tetrafluorethylen/per-fluormethylvinylether (MFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluorethylen/per-fluormethylvinylether (MFA)

| — | Polyvinylfluorid (PVF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylfluorid (PVF)

| — | Polyvinylidenfluorid (PVDF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylidenfluorid (PVDF)

B3020

under B3030:

Nedenstående materialer, når de ikke er blandet med andet affald og opfylder bestemte specifikationer:

| — | Affald af silke (herunder kokoner, der er uanvendelige til afhaspning, samt garnaffald og opkradset tekstilmateriale): |
| --- | --- |

—

Affald af silke (herunder kokoner, der er uanvendelige til afhaspning, samt garnaffald og opkradset tekstilmateriale):

| — | Ikke kartet eller kæmmet |
| --- | --- |

—

Ikke kartet eller kæmmet

| — | Andre varer |
| --- | --- |

—

Andre varer

| — | Blår og affald af hør |
| --- | --- |

—

Blår og affald af hør

| — | Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af hamp (Cannabis sativa L.) |
| --- | --- |

—

Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af hamp (Cannabis sativa L.)

| — | Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af jute og andre bastfibre (undtagen hør, hamp og ramie) |
| --- | --- |

—

Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af jute og andre bastfibre (undtagen hør, hamp og ramie)

| — | Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af sisal og andre agavefibre |
| --- | --- |

—

Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af sisal og andre agavefibre

| — | Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af kokos |
| --- | --- |

—

Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af kokos

| — | Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af abaca (Manilahamp eller Musa textilis Nee) |
| --- | --- |

—

Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af abaca (Manilahamp eller Musa textilis Nee)

| — | Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af ramie og andre vegetabilske fibre, som ikke er anført andetsteds |
| --- | --- |

—

Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af ramie og andre vegetabilske fibre, som ikke er anført andetsteds

| — | Brugte beklædningsgen-stande og andre brugte tekstilvarer |
| --- | --- |

—

Brugte beklædningsgen-stande og andre brugte tekstilvarer

| — | Brugte klude, affald og opslidte varer af sejlgarn, reb og tovværk, af tekstilmaterialer |
| --- | --- |

—

Brugte klude, affald og opslidte varer af sejlgarn, reb og tovværk, af tekstilmaterialer

| — | sorteret |
| --- | --- |

—

sorteret

| — | andre varer |
| --- | --- |

—

andre varer

under B3030:

Nedenstående materialer, når de ikke er blandet med andet affald og opfylder bestemte specifikationer:

| — | Affald af uld samt af fine eller grove dyrehår, herunder garnaffald, men ikke opkradset tekstilmateriale |
| --- | --- |

—

Affald af uld samt af fine eller grove dyrehår, herunder garnaffald, men ikke opkradset tekstilmateriale

| — | Kæmlinge af uld eller af fine dyrehår |
| --- | --- |

—

Kæmlinge af uld eller af fine dyrehår

| — | Andet affald af uld eller fine dyrehår |
| --- | --- |

—

Andet affald af uld eller fine dyrehår

| — | Affald af grove dyrehår |
| --- | --- |

—

Affald af grove dyrehår

| — | Affald af bomuld (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) |
| --- | --- |

—

Affald af bomuld (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale)

| — | Garnaffald (herunder trådaffald) |
| --- | --- |

—

Garnaffald (herunder trådaffald)

| — | Opkradset tekstilmateriale |
| --- | --- |

—

Opkradset tekstilmateriale

| — | andre varer |
| --- | --- |

—

andre varer

| — | Affald af kemofibre (herunder kæmlinge, garnaffald og opkradset tekstilmateriale) |
| --- | --- |

—

Affald af kemofibre (herunder kæmlinge, garnaffald og opkradset tekstilmateriale)

| — | af syntetiske fibre |
| --- | --- |

—

af syntetiske fibre

| — | af kunstige fibre |
| --- | --- |

—

af kunstige fibre

B3035

B3040

undtagen ikke-vulkaniseret gummi

B3040

kun ikke-vulkaniseret gummi

B3050

B3060 – B3070

B3080

undtagen ikke-vulkaniseret gummi

B3080

kun ikke-vulkaniseret gummi

B3090 – B4030

GB040

undtagen konverterslagger fra kobbersmeltning med > 10 % kobber

GB040

kun konverterslagger fra kobbersmeltning med > 10 % kobber

GC010

GC020

undtagen kabel- og ledningsaffald, skrot af elektromotorer

GC020

kun kabel- og ledningsaffald, skrot af elektromotorer

GC030

GC050 – GG040

GH013

GN010 – GN030

Blandinger af affald

Blanding af B1010 og B1050

hvis noget af det ikke-farlige affald i blandingen ikke må importeres

Blanding af B1010 og B1050

hvis enhver form for ikke-farligt affald i blandingen må importeres

Blanding af B1010 og B1070

hvis noget af det ikke-farlige affald i blandingen ikke må importeres

Blanding af B1010 og B1070

hvis enhver form for ikke-farligt affald i blandingen må importeres

Blanding af B3040 og B3080

hvis noget af det ikke-farlige affald i blandingen ikke må importeres

Blanding af B3040 og B3080

hvis enhver form for ikke-farligt affald i blandingen må importeres

Blanding af B1010

hvis noget af det ikke-farlige affald i blandingen ikke må importeres

Blanding af B1010

hvis enhver form for ikke-farligt affald i blandingen må importeres

Blanding af B2010

Blanding af B2030

Blanding af B3010 Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

hvis noget af det ikke-farlige affald i blandingen ikke må importeres

Blanding af B3010

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer hvis enhver form for ikke-farligt affald i blandingen må importeres

Blanding af B3010 Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

Blanding af B3010 Perfluoralkoxylalkan

hvis noget af det ikke-farlige affald i blandingen ikke må importeres

Blanding af B3010 Perfluoralkoxylalkan

hvis enhver form for ikke-farligt affald i blandingen må importeres

Blanding af B3020

Blanding af B3030

hvis noget af det ikke-farlige affald i blandingen ikke må importeres

Blanding af B3030

hvis enhver form for ikke-farligt affald i blandingen må importeres

Blanding af B3040

Blanding af B3050«

| 13) | Optegnelsen for Kinesisk Taipei affattes således:
  »Kinesisk Taipei









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| | under B1010:






  — | Ædelmetaller (guld, sølv og platingruppen, men ikke kviksølv) |

13)

Optegnelsen for Kinesisk Taipei affattes således:

»Kinesisk Taipei

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

under B1010:

—

Ædelmetaller (guld, sølv og platingruppen, men ikke kviksølv)

| — | Skrot af molybdæn |
| --- | --- |

—

Skrot af molybdæn

| — | Skrot af tantal |
| --- | --- |

—

Skrot af tantal

| — | Skrot af cobalt |
| --- | --- |

—

Skrot af cobalt

| — | Skrot af bismut |
| --- | --- |

—

Skrot af bismut

| — | Skrot af zirconium |
| --- | --- |

—

Skrot af zirconium

| — | Skrot af mangan |
| --- | --- |

—

Skrot af mangan

| — | Skrot af vanadium |
| --- | --- |

—

Skrot af vanadium

| — | Skrot af hafnium, indium, niobium, rhenium og gallium |
| --- | --- |

—

Skrot af hafnium, indium, niobium, rhenium og gallium

| — | Skrot af thorium |
| --- | --- |

—

Skrot af thorium

| — | Skrot af sjældne jordarter |
| --- | --- |

—

Skrot af sjældne jordarter

| — | Skrot af chrom |
| --- | --- |

—

Skrot af chrom

under B1010:

| — | Skrot af jern og stål |
| --- | --- |

—

Skrot af jern og stål

| — | Skrot af kobber |
| --- | --- |

—

Skrot af kobber

| — | Skrot af nikkel |
| --- | --- |

—

Skrot af nikkel

| — | Skrot af aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot af aluminium

| — | Skrot af zink |
| --- | --- |

—

Skrot af zink

| — | Skrot af tin |
| --- | --- |

—

Skrot af tin

| — | Skrot af wolfram |
| --- | --- |

—

Skrot af wolfram

| — | Skrot af magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot af magnesium

| — | Skrot af titanium |
| --- | --- |

—

Skrot af titanium

| — | Skrot af germanium |
| --- | --- |

—

Skrot af germanium

under B1020:

| — | Skrot af cadmium |
| --- | --- |

—

Skrot af cadmium

| — | Skrot af bly (undtagen blyakkumulatorer) |
| --- | --- |

—

Skrot af bly (undtagen blyakkumulatorer)

| — | Skrot af selen |
| --- | --- |

—

Skrot af selen

under B1020:

| — | Skrot af antimon |
| --- | --- |

—

Skrot af antimon

| — | Skrot af beryllium |
| --- | --- |

—

Skrot af beryllium

| — | Skrot af tellur |
| --- | --- |

—

Skrot af tellur

B1030 – B1031

B1040

B1050

B1060

B1070 – B1090

under B1100:

| — | Aluminiumslagge undtagen saltslagge |
| --- | --- |

—

Aluminiumslagge undtagen saltslagge

| — | Affald af ildfast foring, herunder digler, fra kobbersmeltning |
| --- | --- |

—

Affald af ildfast foring, herunder digler, fra kobbersmeltning

| — | Slagger fra forarbejdning af ædle metaller til yderligere raffinering |
| --- | --- |

—

Slagger fra forarbejdning af ædle metaller til yderligere raffinering

| — | Tantalholdig tinslagge med mindre end 0,5 % tin |
| --- | --- |

—

Tantalholdig tinslagge med mindre end 0,5 % tin

under B1100:

| — | Galvaniseringsråsten (hårdzinkrester) |
| --- | --- |

—

Galvaniseringsråsten (hårdzinkrester)

| — | Slagge indeholdende zink: |
| --- | --- |

—

Slagge indeholdende zink:

| — | Galvaniseringsslagge, top (> 90 % Zn) |
| --- | --- |

—

Galvaniseringsslagge, top (> 90 % Zn)

| — | Galvaniseringsslagge, bund (> 92 % Zn) |
| --- | --- |

—

Galvaniseringsslagge, bund (> 92 % Zn)

| — | Zinkslagge fra trykstøbning (> 85 % Zn) |
| --- | --- |

—

Zinkslagge fra trykstøbning (> 85 % Zn)

| — | Zinkslagge fra varmgalvanisering (> 92 % Zn) |
| --- | --- |

—

Zinkslagge fra varmgalvanisering (> 92 % Zn)

| — | Zinkslagge i øvrigt |
| --- | --- |

—

Zinkslagge i øvrigt

B1115

B1120

B1120

B1130 – B1240

B1250

B2010 – B2030

B2040

undtagen slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning

B2040

kun slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning

B2060 – B2130

under B3010:

| — | Polyurethan (ikke indeholdende chlorfluorcarboner) |
| --- | --- |

—

Polyurethan (ikke indeholdende chlorfluorcarboner)

| — | Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter |
| --- | --- |

—

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

under B3010:

| — | Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer, undtagen polyurethan (ikke indeholdende chlorfluor-carboner) |
| --- | --- |

—

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer, undtagen polyurethan (ikke indeholdende chlorfluor-carboner)

| — | Følgende fluorpolymeraffald:






  — | Perfluorethylen/propylen (FEP) |
| --- | --- | --- |

—

Følgende fluorpolymeraffald:

—

Perfluorethylen/propylen (FEP)

| — | Perfluoralkoxylalkan |
| --- | --- |

—

Perfluoralkoxylalkan

| — | Tetrafluorethylen/per-fluorvinylether (PFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluorethylen/per-fluorvinylether (PFA)

| — | Tetrafluorethylen/per-fluormethylvinylether (MFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluorethylen/per-fluormethylvinylether (MFA)

| — | Polyvinylfluorid (PVF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylfluorid (PVF)

| — | Polyvinylidenfluorid (PVDF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylidenfluorid (PVDF)

B3020

B3030 – B3035

B3040 – B3050

B3060 – B3070

B3080

B3090 - B3100

B3110 – B4030

GB040 – GC030

GC050

GEO20

GF010 – GG040

GH013

GN010

GN020 – GN030

Blandinger af affald

Blanding af B1010 og B1050

Blanding af B1010 og B1070

Blanding af B3040 og B3080

Blanding B1010

Blanding af B2010

Blanding af B2030

Blanding af B3010

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

Blanding af B3010

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

Blanding af B3010

Perfluoralkoxylalkan

Blanding af B3020

Blanding af B3030

Blanding af B3040

undtagen skrotdæk eller forarbejdede flager af skrotdæk med en diameter på over 4 mm

Blanding B3050«

| 14) | Følgende optegnelse for Congo (Den Demokratiske Republik Congo) indsættes i alfabetisk orden:
  »Congo (Den Demokratiske Republik Congo)









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

14)

Følgende optegnelse for Congo (Den Demokratiske Republik Congo) indsættes i alfabetisk orden:

»Congo (Den Demokratiske Republik Congo)

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 15) | Følgende optegnelse for Colombia indsættes i alfabetisk orden:
  »Colombia









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| | | B1020 – B1070 | |
| | | | B1080 |
| | | B1090 | |
| | | B1115 – B1150 | |
| | | | B1160 |
| | | B1170 – B1190 | |
| | | | B1200 |
| | | B1210 | |
| | | | B1220 |
| | | B1230 – B1250 | |
| | | B2010
  undtagen glimmeraffald | B2010
  kun glimmeraffald |
| | | B2020 – B2030 | |
| | | B2040
  undtagen slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning | B2040
  kun slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning |
| | | B2060 – B3020 | |
| | | B3035 – B3040 | |
| | | under B3050:
  Ubehandlet affald af kork eller træ:






  — | Korkaffald: knust, granuleret eller pulveriseret kork |

15)

Følgende optegnelse for Colombia indsættes i alfabetisk orden:

»Colombia

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1020 – B1070

B1080

B1090

B1115 – B1150

B1160

B1170 – B1190

B1200

B1210

B1220

B1230 – B1250

B2010

undtagen glimmeraffald

B2010

kun glimmeraffald

B2020 – B2030

B2040

undtagen slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning

B2040

kun slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning

B2060 – B3020

B3035 – B3040

under B3050:

Ubehandlet affald af kork eller træ:

—

Korkaffald: knust, granuleret eller pulveriseret kork

under B3050:

Ubehandlet affald af kork eller træ:

| — | Savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former |
| --- | --- |

—

Savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former

under B3060:

Affald fra fødevareindustrien, når det ikke er smittebærende:

| — | Vinbærme |
| --- | --- |

—

Vinbærme

| — | Andet affald fra fødevareindustrien med undtagelse af biprodukter, som opfylder nationale og internationale krav og standarder for indtagelse af mennesker eller dyr |
| --- | --- |

—

Andet affald fra fødevareindustrien med undtagelse af biprodukter, som opfylder nationale og internationale krav og standarder for indtagelse af mennesker eller dyr

under B3060:

Affald fra fødevareindustrien, når det ikke er smittebærende:

| — | Tørret og steriliseret vegetabilsk affald, rest- og biprodukter, også i form af pellets, af den art, der anvendes som dyrefoder, som ikke er anført andetsteds |
| --- | --- |

—

Tørret og steriliseret vegetabilsk affald, rest- og biprodukter, også i form af pellets, af den art, der anvendes som dyrefoder, som ikke er anført andetsteds

| — | Degras: restprodukter fra behandling af fedtstoffer, fede olier eller animalsk og vegetabilsk voks |
| --- | --- |

—

Degras: restprodukter fra behandling af fedtstoffer, fede olier eller animalsk og vegetabilsk voks

| — | Affald af ben og hornkerner, rå, affedtede, simpelt bearbejdede (men ikke tilskåret i form), behandlede med syre eller afgelatiniserede |
| --- | --- |

—

Affald af ben og hornkerner, rå, affedtede, simpelt bearbejdede (men ikke tilskåret i form), behandlede med syre eller afgelatiniserede

| — | Fiskeaffald |
| --- | --- |

—

Fiskeaffald

| — | Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald |
| --- | --- |

—

Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald

B3065

under B3070:

| — | Affald af menneskehår |
| --- | --- |

—

Affald af menneskehår

| — | Halmaffald |
| --- | --- |

—

Halmaffald

under B3070:

| — | Deaktiveret svampemycelium fra fremstilling af penicillin, til brug i foder |
| --- | --- |

—

Deaktiveret svampemycelium fra fremstilling af penicillin, til brug i foder

B3080

B3090 – B3100

B3110 – B3130

B3140

B4010

B4020 – B4030

GB040 – GC010

GC020

GC030 – GF010

GG030 – GG040

GH013

GN010 – GN030«

| 16) | I optegnelsen for Costa Rica foretages følgende ændringer:
  »Costa Rica









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blandinger af affald |
| Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

16)

I optegnelsen for Costa Rica foretages følgende ændringer:

»Costa Rica

a

b

c

d

Blandinger af affald

Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 17) | Optegnelsen for Kroatien affattes således:
  »Kroatien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« |

17)

Optegnelsen for Kroatien affattes således:

»Kroatien

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 18) | Følgende optegnelse for Curaçao indsættes i alfabetisk orden:
  »Curaçao









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| | B1010 – B3020 | | |
| under B3030






  — | Brugte beklædningsgenstande og andre brugte tekstilvarer |

18)

Følgende optegnelse for Curaçao indsættes i alfabetisk orden:

»Curaçao

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1010 – B3020

under B3030

—

Brugte beklædningsgenstande og andre brugte tekstilvarer

| — | Brugte klude, affald og opslidte varer af sejlgarn, reb og tovværk, af tekstilmaterialer |
| --- | --- |

—

Brugte klude, affald og opslidte varer af sejlgarn, reb og tovværk, af tekstilmaterialer

under B3030

alt andet affald

B3035

B3040 – B3065

B3070

B3080 – B4030

GB040 – GF010

GG030 – GG040

GH013

GN010 – GN030

Blandinger af affald

Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 19) | I optegnelsen for Egypten foretages følgende ændringer:
  »Egypten









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blandinger af affald |
| Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

19)

I optegnelsen for Egypten foretages følgende ændringer:

»Egypten

a

b

c

d

Blandinger af affald

Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 20) | Følgende optegnelse for FYROM (Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien) indsættes i alfabetisk orden:
  »FYROM (Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien)









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| | B1010 – B1031 | | |
| B1040 | | | |
| | B1050 – B2130 | | |
| | | B3010 – B3020 | |
| | B3030 – B4030 | | |
| | GB040 – GH013 | | |
| GN010 – GN030 | | | |
| Blandinger af affald |
| | | Blanding af B3020 | |
| | Alle andre blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | |

20)

Følgende optegnelse for FYROM (Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien) indsættes i alfabetisk orden:

»FYROM (Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien)

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1010 – B1031

B1040

B1050 – B2130

B3010 – B3020

B3030 – B4030

GB040 – GH013

GN010 – GN030

Blandinger af affald

Blanding af B3020

Alle andre blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 21) | Følgende optegnelse for Gabon indsættes i alfabetisk orden:
  »Gabon









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blandinger af affald |
| Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

21)

Følgende optegnelse for Gabon indsættes i alfabetisk orden:

»Gabon

a

b

c

d

Blandinger af affald

Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 22) | Optegnelsen for Georgien affattes således:
  »Georgien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| | | | B1010 – B1030 |
| B1031 – B1040 | | | |
| | | | B1050 – B1070 |
| B1080 – B1190 | | | |
| | | | B1200 |
| B1210 – B2010 | | | |
| | | | B2020 |
| B2030 – B2130 | | | |
| | | | B3010 – B3035 |
| B3040 | | | |
| | | | B3050 |
| B3060 – B4030 | | | |
| GB040 – GE020 | | | |
| | | | GF010 |
| GG030 – GG040 | | | |
| | | | GH013 – GN010 |
| GN020 – GN030 | | | |
| Blandinger af affald |
| | | | Blanding af B1010 og B1050 |
| | | | Blanding af B1010 og B1070 |
| Blanding af B3040 og B3080 | | | |
| | | | Blanding af B1010 |
| Blanding af B2010 | | | |
| Blanding af B2030 | | | |
| | | | Blanding af B3010
  Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer |
| | | | Blanding af B3010
  Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter |
| | | | Blanding af B3010
  Perfluoralkoxylalkan |
| | | | Blanding B3020 |
| | | | Blanding af B3030 |
| Blanding af B3040 | | | |
| | | | Blanding af B3050« |

22)

Optegnelsen for Georgien affattes således:

»Georgien

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1010 – B1030

B1031 – B1040

B1050 – B1070

B1080 – B1190

B1200

B1210 – B2010

B2020

B2030 – B2130

B3010 – B3035

B3040

B3050

B3060 – B4030

GB040 – GE020

GF010

GG030 – GG040

GH013 – GN010

GN020 – GN030

Blandinger af affald

Blanding af B1010 og B1050

Blanding af B1010 og B1070

Blanding af B3040 og B3080

Blanding af B1010

Blanding af B2010

Blanding af B2030

Blanding af B3010

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

Blanding af B3010

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

Blanding af B3010

Perfluoralkoxylalkan

Blanding B3020

Blanding af B3030

Blanding af B3040

Blanding af B3050«

| 23) | Følgende optegnelse for Guatemala indsættes i alfabetisk orden:
  »Guatemala









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | |

23)

Følgende optegnelse for Guatemala indsættes i alfabetisk orden:

»Guatemala

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 24) | Optegnelsen for Guyana affattes således:
  »Guyana









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

24)

Optegnelsen for Guyana affattes således:

»Guyana

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 25) | Følgende optegnelse for Honduras indsættes i alfabetisk orden:
  »Honduras









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

25)

Følgende optegnelse for Honduras indsættes i alfabetisk orden:

»Honduras

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 26) | Optegnelsen for Hong Kong (Kina) affattes således:
  »Hong Kong (Kina)









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| | | | B1010 – B1020 |
| B1030 – B1031 | | | |
| | | | B1040 – B1050 |
| B1060 – B1090 | | | |
| under B1100






  — | Affald af ildfast foring, herunder digler, fra kobbersmeltning |

26)

Optegnelsen for Hong Kong (Kina) affattes således:

»Hong Kong (Kina)

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1010 – B1020

B1030 – B1031

B1040 – B1050

B1060 – B1090

under B1100

—

Affald af ildfast foring, herunder digler, fra kobbersmeltning

under B1100

alt andet affald

B1115 – B1130

B1140 – B1190

B1200

B1210 – B1240

B1250 – B2060

B2070 – B2080

B2090

B2100 – B2130

B3010 - B3030

B3035

B3040 – B3060

B3065

B3070 – B3090

B3100 – B3130

B3140

B4010 – B4030

GB040 – GN030

Blandinger af affald

Blanding af B1010 og B1070

Alle andre blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 27) | Følgende optegnelse for Kasakhstan indsættes i alfabetisk orden:
  »Kasakhstan









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| | B1010 – B1160 | | |
| | B1170 – B1240 | | B1170 – B1240 |
| | B1250 – B3035 | | |
| | under B3040






  — | Affald og skrot af hårdgummi (f.eks. ebonit) |

27)

Følgende optegnelse for Kasakhstan indsættes i alfabetisk orden:

»Kasakhstan

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1010 – B1160

B1170 – B1240

B1170 – B1240

B1250 – B3035

under B3040

—

Affald og skrot af hårdgummi (f.eks. ebonit)

under B3040

| — | Andet gummiaffald (undtagen affald, der er opført andetsteds) |
| --- | --- |

—

Andet gummiaffald (undtagen affald, der er opført andetsteds)

B3050

B3060

Affald fra fødevareindustri-en, når det ikke er smitte-bærende, undtagen vinbærme:

B3060

kun vinbærme

B3065 – B3070

B3080

B3080

B3090 – B3130

B3140

B3140

B4010 – B4030

GB040 – GG030

GG040

GG040

GH013 – GN030

Blandinger af affald

Blanding af B1010 og B1050

Blanding af B1010 og B1070

Blanding af B3040 og B3080

Blanding af B3040 og B3080

Blanding af B1010

Blanding af B2010

Blanding af B2030

Blanding af B3010

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

Blanding af B3010

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

Blanding af B3010

Perfluoralkoxylalkan

Blanding af B3020

Blanding af B3030

Blanding af B3040

Blanding af B3050«

| 28) | Optegnelsen for Kenya affattes således:
  »Kenya









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| Alt affald, der er opført i bilag III til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

28)

Optegnelsen for Kenya affattes således:

»Kenya

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

Alt affald, der er opført i bilag III til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 29) | Følgende optegnelse for Kuwait indsættes i alfabetisk orden:
  »Kuwait









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

29)

Følgende optegnelse for Kuwait indsættes i alfabetisk orden:

»Kuwait

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 30) | Optegnelsen for Kirgisistan affattes således:
  »Kirgisistan









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| B1010
  kun skrot af thorium | | | B1010
  Affald af metal og metallegeringer i metalform, i ikke-spredbar form, undtagen skrot af thorium |
| | | | B1020 |
| B1030 – B1100 | | | |
| | | | B1115 |
| B1120 – B1140 | | | |
| | | | B1150 |
| B1160 – B1240 | | | |
| | | | B1250 |
| B2010 | | | |
| | | | B2020 |
| under B2030






  — | Keramisk baserede fibre, som ikke er anført andre steder på listen |

30)

Optegnelsen for Kirgisistan affattes således:

»Kirgisistan

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1010

kun skrot af thorium

B1010

Affald af metal og metallegeringer i metalform, i ikke-spredbar form, undtagen skrot af thorium

B1020

B1030 – B1100

B1115

B1120 – B1140

B1150

B1160 – B1240

B1250

B2010

B2020

under B2030

—

Keramisk baserede fibre, som ikke er anført andre steder på listen

from B2030

| — | Affald og skrot af sintrede keramiske metaller (cermets) |
| --- | --- |

—

Affald og skrot af sintrede keramiske metaller (cermets)

B2040 – B2130

under B3010

| — | Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter |
| --- | --- |

—

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

| — | Følgende fluorpolymeraffald:






  — | Perfluorethylen/propylen (FEP) |
| --- | --- | --- |

—

Følgende fluorpolymeraffald:

—

Perfluorethylen/propylen (FEP)

| — | Perfluoralkoxylalkan |
| --- | --- |

—

Perfluoralkoxylalkan

| — | Tetrafluorethylen/per-fluorvinylether (PFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluorethylen/per-fluorvinylether (PFA)

| — | Tetrafluorethylen/per-fluormethylvinylether (MFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluorethylen/per-fluormethylvinylether (MFA)

| — | Polyvinylfluorid (PVF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylfluorid (PVF)

| — | Polyvinylidenfluorid (PVDF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylidenfluorid (PVDF)

under B3010

| — | Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer |
| --- | --- |

—

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

B3020 – B3030

B3035

B3040

under B3050

| — | Korkaffald: knust, granuleret eller pulveriseret kork |
| --- | --- |

—

Korkaffald: knust, granuleret eller pulveriseret kork

under B3050

| — | Savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former |
| --- | --- |

—

Savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former

under B3060

Affald fra fødevare-industrien, når det ikke er smittebærende:

| — | Vinbærme |
| --- | --- |

—

Vinbærme

| — | Degras: restprodukter fra behandling af fedtstoffer, fede olier eller animalsk og vegetabilsk voks |
| --- | --- |

—

Degras: restprodukter fra behandling af fedtstoffer, fede olier eller animalsk og vegetabilsk voks

| — | Fiskeaffald |
| --- | --- |

—

Fiskeaffald

| — | Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald |
| --- | --- |

—

Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald

| — | Andet affald fra fødevareindustrien med undtagelse af biprodukter, som opfylder nationale og internationale krav og standarder for indtagelse af mennesker eller dyr |
| --- | --- |

—

Andet affald fra fødevareindustrien med undtagelse af biprodukter, som opfylder nationale og internationale krav og standarder for indtagelse af mennesker eller dyr

under B3060

Affald fra fødevare-industrien, når det ikke er smittebærende:

| — | Tørret og steriliseret vegetabilsk affald, rest- og biprodukter, også i form af pellets, af den art, der anvendes som dyrefoder, som ikke er anført andetsteds |
| --- | --- |

—

Tørret og steriliseret vegetabilsk affald, rest- og biprodukter, også i form af pellets, af den art, der anvendes som dyrefoder, som ikke er anført andetsteds

| — | Affald af ben og hornkerner, rå, affedtede, simpelt bearbejdede (men ikke tilskåret i form), behandlede med syre eller afgelatiniserede |
| --- | --- |

—

Affald af ben og hornkerner, rå, affedtede, simpelt bearbejdede (men ikke tilskåret i form), behandlede med syre eller afgelatiniserede

B3065

B3070 – B3130

B3140

B4010 – B4030

GB040 – GN030

Blandinger af affald

Blanding af B1010 og B1050

Blanding af B1010 og B1070

Blanding af B3040 og B3080

Blanding af B1010

Blanding af B2010

Blanding af B2030

Blanding af B3010

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

Blanding af B3010

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

Blanding af B3010

Perfluoralkoxylalkan

Blanding af B3020

Blanding af B3030

Blanding af B3040

Blanding af B3050«

| 31) | Optegnelsen for Liberia affattes således:
  »Liberia









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | |

31)

Optegnelsen for Liberia affattes således:

»Liberia

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 32) | Optegnelsen for Macao (Kina) affattes således:
  »Macao (Kina)









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

32)

Optegnelsen for Macao (Kina) affattes således:

»Macao (Kina)

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 33) | Følgende optegnelse for Madagaskar indsættes i alfabetisk orden:
  »Madagaskar









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | | |

33)

Følgende optegnelse for Madagaskar indsættes i alfabetisk orden:

»Madagaskar

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 34) | Optegnelsen for Malaysia affattes således:
  »Malaysia









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| under B1010






  — | Skrot af nikkel |

34)

Optegnelsen for Malaysia affattes således:

»Malaysia

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

under B1010

—

Skrot af nikkel

| — | Skrot af zink |
| --- | --- |

—

Skrot af zink

| — | Skrot af wolfram |
| --- | --- |

—

Skrot af wolfram

| — | Skrot af tantal |
| --- | --- |

—

Skrot af tantal

| — | Skrot af magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot af magnesium

| — | Skrot af titanium |
| --- | --- |

—

Skrot af titanium

| — | Skrot af mangan |
| --- | --- |

—

Skrot af mangan

| — | Skrot af germanium |
| --- | --- |

—

Skrot af germanium

| — | Skrot af vanadium |
| --- | --- |

—

Skrot af vanadium

| — | Skrot af hafnium, indium, niobium, rhenium og gallium |
| --- | --- |

—

Skrot af hafnium, indium, niobium, rhenium og gallium

| — | Skrot af sjældne jordarter |
| --- | --- |

—

Skrot af sjældne jordarter

| — | Skrot af chrom |
| --- | --- |

—

Skrot af chrom

under B1010

| — | Skrot af molybdæn |
| --- | --- |

—

Skrot af molybdæn

| — | Skrot af cobalt |
| --- | --- |

—

Skrot af cobalt

| — | Skrot af bismut |
| --- | --- |

—

Skrot af bismut

| — | Skrot af zirconium |
| --- | --- |

—

Skrot af zirconium

| — | Skrot af thorium |
| --- | --- |

—

Skrot af thorium

under B1010

| — | Ædelmetaller (guld, sølv og platingruppen, men ikke kviksølv) |
| --- | --- |

—

Ædelmetaller (guld, sølv og platingruppen, men ikke kviksølv)

| — | Skrot af jern og stål |
| --- | --- |

—

Skrot af jern og stål

| — | Skrot af kobber |
| --- | --- |

—

Skrot af kobber

| — | Skrot af aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot af aluminium

| — | Skrot af tin |
| --- | --- |

—

Skrot af tin

B1020 – B1100

B1115

B1120 – B1140

B1150

B1160 – B1190

B1200 – B1210

B1220 – B1240

B1250 – B2030

under B2040

| — | Delvis raffineret calciumsulfat produceret ved afsvovling af røggas (FGD) |
| --- | --- |

—

Delvis raffineret calciumsulfat produceret ved afsvovling af røggas (FGD)

| — | Slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning |
| --- | --- |

—

Slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning

under B2040

| — | Affald af gipsplader, som stammer fra nedrivning af bygninger |
| --- | --- |

—

Affald af gipsplader, som stammer fra nedrivning af bygninger

| — | Svovl i fast form |
| --- | --- |

—

Svovl i fast form

| — | Kalksten fra fremstillingen af calciumcyanamid (med pH under 9) |
| --- | --- |

—

Kalksten fra fremstillingen af calciumcyanamid (med pH under 9)

| — | Natrium-, kalium- og calciumchlorider |
| --- | --- |

—

Natrium-, kalium- og calciumchlorider

| — | Carborundum (siliciumcarbid) |
| --- | --- |

—

Carborundum (siliciumcarbid)

| — | Nedbrudt beton |
| --- | --- |

—

Nedbrudt beton

| — | Glasaffald indeholdende lithium-tantal og lithium-niobium |
| --- | --- |

—

Glasaffald indeholdende lithium-tantal og lithium-niobium

B2060

B2070 – B2080

B2090

B2100

B2110 – B2130

B3010

B3020 – B3030

B3035

B3040

under B3050

| — | Savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former |
| --- | --- |

—

Savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former

under B3050

| — | Korkaffald: knust, granuleret eller pulveriseret kork |
| --- | --- |

—

Korkaffald: knust, granuleret eller pulveriseret kork

under B3060

| — | Tørret og steriliseret vegetabilsk affald, rest- og biprodukter, også i form af pellets, af den art, der anvendes som dyrefoder, som ikke er anført andetsteds |
| --- | --- |

—

Tørret og steriliseret vegetabilsk affald, rest- og biprodukter, også i form af pellets, af den art, der anvendes som dyrefoder, som ikke er anført andetsteds

| — | Affald af ben og hornkerner, rå, affedtede, simpelt bearbejdede (men ikke tilskåret i form), behandlede med syre eller afgelatiniserede |
| --- | --- |

—

Affald af ben og hornkerner, rå, affedtede, simpelt bearbejdede (men ikke tilskåret i form), behandlede med syre eller afgelatiniserede

| — | Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald |
| --- | --- |

—

Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald

| — | Andet affald fra fødevareindustrien med undtagelse af biprodukter, som opfylder nationale og internationale krav og standarder for indtagelse af mennesker eller dyr |
| --- | --- |

—

Andet affald fra fødevareindustrien med undtagelse af biprodukter, som opfylder nationale og internationale krav og standarder for indtagelse af mennesker eller dyr

under B3060

under B3060

| — | Andet affald fra fødevareindustrien med undtagelse af biprodukter, som opfylder nationale og internationale krav og standarder for indtagelse af mennesker eller dyr |
| --- | --- |

—

Andet affald fra fødevareindustrien med undtagelse af biprodukter, som opfylder nationale og internationale krav og standarder for indtagelse af mennesker eller dyr

B3065 –B3140

B4010

B4020

B4030

GB040 – GC050

GE020 – GF010

GG030 – GH013

GN 010 – GN030

GN 010 – GN030

Blandinger af affald

Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 35) | Følgende optegnelse for Mauritius (Republikken Mauritius) indsættes i alfabetisk orden:
  »Mauritius (Republikken Mauritius)









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006« | | |

35)

Følgende optegnelse for Mauritius (Republikken Mauritius) indsættes i alfabetisk orden:

»Mauritius (Republikken Mauritius)

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 36) | Optegnelsen for Moldova (Republikken Moldova) affattes således:
  »Moldova (Republikken Moldova)









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| B1010 – B2010 | | | |
| | | | B2020 |
| B2030 – B3010 | | | |
| under B3020






  — | Andre produkter, bl.a.






  — | Lamineret pap |

36)

Optegnelsen for Moldova (Republikken Moldova) affattes således:

»Moldova (Republikken Moldova)

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1010 – B2010

B2020

B2030 – B3010

under B3020

—

Andre produkter, bl.a.

—

Lamineret pap

| — | Usorteret skrot |
| --- | --- |

—

Usorteret skrot

under B3020

Affald og skrot af papir eller pap af:

| — | Ubleget papir eller pap samt af bølgepapir eller bølgepap |
| --- | --- |

—

Ubleget papir eller pap samt af bølgepapir eller bølgepap

| — | Andet papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af bleget kemisk masse, ikke gennemfarvet |
| --- | --- |

—

Andet papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af bleget kemisk masse, ikke gennemfarvet

| — | Papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af mekanisk masse (f.eks. aviser, blade og lignende tryksager) |
| --- | --- |

—

Papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af mekanisk masse (f.eks. aviser, blade og lignende tryksager)

B3030 – B4030

GB040 – GN030

Blandinger af affald

Blanding

af B3020

kun med indhold af lamineret pap eller usorteret skrot

Blanding af B3020 undtagen med indhold af lamineret pap eller usorteret skrot

Alle andre blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006«

| 37) | Følgende optegnelse for New Zealand indsættes i alfabetisk orden:
  "New Zealand









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006" | |

37)

Følgende optegnelse for New Zealand indsættes i alfabetisk orden:

"New Zealand

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006"

| 38) | Optegnelsen for Filippinerne affattes således:
  "Filippinerne









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| under B1010






  — | Skrot af cobalt |

38)

Optegnelsen for Filippinerne affattes således:

"Filippinerne

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

under B1010

—

Skrot af cobalt

| — | Skrot af chrom |
| --- | --- |

—

Skrot af chrom

under B1010

| — | Ædelmetaller (guld, sølv og platingruppen, men ikke kviksølv) |
| --- | --- |

—

Ædelmetaller (guld, sølv og platingruppen, men ikke kviksølv)

| — | alt andet affald |
| --- | --- |

—

alt andet affald

B1020 – B1030

B1031 – B1050

B1060

B1070 – B1080

B1090

B1100 –B1120

B1130 – B1140

B1150 – B1240

B1250

B2010

B2020 –B2030

under B2040

| — | Delvis raffineret calciumsulfat produceret ved afsvovling af røggas (FGD) |
| --- | --- |

—

Delvis raffineret calciumsulfat produceret ved afsvovling af røggas (FGD)

| — | Affald af gipsplader, som stammer fra nedrivning af bygninger |
| --- | --- |

—

Affald af gipsplader, som stammer fra nedrivning af bygninger

| — | Svovl i fast form |
| --- | --- |

—

Svovl i fast form

| — | Kalksten fra fremstillingen af calciumcyanamid (med pH under 9) |
| --- | --- |

—

Kalksten fra fremstillingen af calciumcyanamid (med pH under 9)

| — | Natrium-, kalium- og calciumchlorider |
| --- | --- |

—

Natrium-, kalium- og calciumchlorider

| — | Carborundum (silicium-carbid) |
| --- | --- |

—

Carborundum (silicium-carbid)

| — | Nedbrudt beton |
| --- | --- |

—

Nedbrudt beton

| — | Glasaffald indeholdende lithium-tantal og lithium-niobium |
| --- | --- |

—

Glasaffald indeholdende lithium-tantal og lithium-niobium

under B2040

| — | Slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning |
| --- | --- |

—

Slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning

B2060 – B2130

B3010

B3020

B3030

B3035

B3040

B3050

B3060- B4030

GB040 – GC030

GC050

GE020 – GF010

GG030

GG040

GH013

GN010 – GN030

Blandinger af affald

Blanding af B1010 og B1050

kun med indhold af skrot af cobalt

Blanding af B1010 og B1050

undtagen med indhold af skrot af cobalt

Blanding af B1010 og B1070

kun med indhold af skrot af cobalt

Blanding af B1010 og B1070

undtagen med indhold af skrot af cobalt

Blanding af B3040 og B3080

Blanding af B1010

kun med indhold af skrot af cobalt

Blanding af B1010

undtagen med indhold af skrot af cobalt

Blanding af B2010

Blanding af B2030

Blanding af B3010

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

Blanding af B3010

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

Blanding af B3010

Perfluoralkoxylalkan

Blanding af B3020

Blanding af B3030

Blanding af B3040

Blanding af B3050"

| 39) | Følgende optegnelse for Qatar indsættes i alfabetisk orden:
  "Qatar









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006" | | | |

39)

Følgende optegnelse for Qatar indsættes i alfabetisk orden:

"Qatar

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006"

| 40) | Følgende optegnelse for Rwanda indsættes i alfabetisk orden:
  "Rwanda









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006" | | | |

40)

Følgende optegnelse for Rwanda indsættes i alfabetisk orden:

"Rwanda

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006"

| 41) | Følgende optegnelse for Senegal indsættes i alfabetisk orden:
  "Senegal









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006" | | |

41)

Følgende optegnelse for Senegal indsættes i alfabetisk orden:

"Senegal

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006"

| 42) | Optegnelsen for Serbien affattes således:
  "Serbien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006" |

42)

Optegnelsen for Serbien affattes således:

"Serbien

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006"

| 43) | Følgende optegnelse for Tadsjikistan indsættes i alfabetisk orden:
  "Tadsjikistan









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| | B1010 – B1150 | | |
| B1160 – B1200 | | | |
| | B1210 – B1240 | | |
| B1250 | | | |
| | B2010 – B2030 | | |
| B2040
  kun nedbrudt beton | B2040
  alt andet affald | | |
| | B2060 – B2110 | | |
| B2120 – B2130 | | | |
| | B3010 – B3020 | | |
| under B3030
  Nedenstående materialer, når de ikke er blandet med andet affald og opfylder bestemte specifikationer:






  — | Affald af silke (herunder kokoner, der er uanvendelige til afhaspning, samt garnaffald og opkradset tekstilmateriale) |

43)

Følgende optegnelse for Tadsjikistan indsættes i alfabetisk orden:

"Tadsjikistan

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1010 – B1150

B1160 – B1200

B1210 – B1240

B1250

B2010 – B2030

B2040

kun nedbrudt beton

B2040

alt andet affald

B2060 – B2110

B2120 – B2130

B3010 – B3020

under B3030

Nedenstående materialer, når de ikke er blandet med andet affald og opfylder bestemte specifikationer:

—

Affald af silke (herunder kokoner, der er uanvendelige til afhaspning, samt garnaffald og opkradset tekstilmateriale)

| — | Ikke kartet eller kæmmet |
| --- | --- |

—

Ikke kartet eller kæmmet

| — | Andre varer |
| --- | --- |

—

Andre varer

| — | Affald af uld samt af fine eller grove dyrehår, herunder garnaffald, men ikke opkradset tekstilmateriale |
| --- | --- |

—

Affald af uld samt af fine eller grove dyrehår, herunder garnaffald, men ikke opkradset tekstilmateriale

| — | Kæmlinge af uld eller af fine dyrehår |
| --- | --- |

—

Kæmlinge af uld eller af fine dyrehår

| — | Andet affald af uld eller fine dyrehår |
| --- | --- |

—

Andet affald af uld eller fine dyrehår

| — | Affald af grove dyrehår |
| --- | --- |

—

Affald af grove dyrehår

| — | Blår og affald af hør |
| --- | --- |

—

Blår og affald af hør

| — | Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af hamp (Cannabis sativa L.) |
| --- | --- |

—

Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af hamp (Cannabis sativa L.)

| — | Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af jute og andre bastfibre (undtagen hør, hamp og ramie) |
| --- | --- |

—

Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af jute og andre bastfibre (undtagen hør, hamp og ramie)

| — | Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af sisal og andre agavefibre |
| --- | --- |

—

Blår og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af sisal og andre agavefibre

| — | Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af kokos |
| --- | --- |

—

Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af kokos

| — | Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af abaca (Manilahamp eller Musa textilis Nee) |
| --- | --- |

—

Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af abaca (Manilahamp eller Musa textilis Nee)

| — | Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af ramie og andre vegetabilske fibre, som ikke er anført andetsteds |
| --- | --- |

—

Blår, kæmlinge og affald (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) af ramie og andre vegetabilske fibre, som ikke er anført andetsteds

under B3030

Nedenstående materialer, når de ikke er blandet med andet affald og opfylder bestemte specifikationer:

| — | Affald af bomuld (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale) |
| --- | --- |

—

Affald af bomuld (herunder garnaffald og opkradset tekstilmateriale)

| — | Garnaffald (herunder trådaffald) |
| --- | --- |

—

Garnaffald (herunder trådaffald)

| — | Opkradset tekstilmateriale |
| --- | --- |

—

Opkradset tekstilmateriale

| — | Andre varer |
| --- | --- |

—

Andre varer

| — | Affald af kemofibre (herunder kæmlinge, garnaffald og opkradset tekstilmateriale) |
| --- | --- |

—

Affald af kemofibre (herunder kæmlinge, garnaffald og opkradset tekstilmateriale)

| — | af syntetiske fibre |
| --- | --- |

—

af syntetiske fibre

| — | af kunstige fibre |
| --- | --- |

—

af kunstige fibre

| — | Brugte beklædningsgen-stande og andre brugte tekstilvarer |
| --- | --- |

—

Brugte beklædningsgen-stande og andre brugte tekstilvarer

| — | Brugte klude, affald og opslidte varer af sejlgarn, reb og tovværk, af tekstilmaterialer |
| --- | --- |

—

Brugte klude, affald og opslidte varer af sejlgarn, reb og tovværk, af tekstilmaterialer

| — | sorteret |
| --- | --- |

—

sorteret

| — | andre varer |
| --- | --- |

—

andre varer

B3035 – B3040

B3050

under B3060

| — | Vinbærme |
| --- | --- |

—

Vinbærme

| — | Tørret og steriliseret vegetabilsk affald, rest- og biprodukter, også i form af pellets, af den art, der anvendes som dyrefoder, som ikke er anført andetsteds |
| --- | --- |

—

Tørret og steriliseret vegetabilsk affald, rest- og biprodukter, også i form af pellets, af den art, der anvendes som dyrefoder, som ikke er anført andetsteds

| — | Degras: restprodukter fra behandling af fedtstoffer, fede olier eller animalsk og vegetabilsk voks |
| --- | --- |

—

Degras: restprodukter fra behandling af fedtstoffer, fede olier eller animalsk og vegetabilsk voks

under B3060

| — | Affald af ben og hornkerner, rå, affedtede, simpelt bearbejdede (men ikke tilskåret i form), behandlede med syre eller afgelatiniserede |
| --- | --- |

—

Affald af ben og hornkerner, rå, affedtede, simpelt bearbejdede (men ikke tilskåret i form), behandlede med syre eller afgelatiniserede

| — | Fiskeaffald |
| --- | --- |

—

Fiskeaffald

| — | Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald |
| --- | --- |

—

Kakaoskaller, kakaohinder og andet kakaoaffald

| — | Andet affald fra fødevareindustrien med undtagelse af biprodukter, som opfylder nationale og internationale krav og standarder for indtagelse af mennesker eller dyr |
| --- | --- |

—

Andet affald fra fødevareindustrien med undtagelse af biprodukter, som opfylder nationale og internationale krav og standarder for indtagelse af mennesker eller dyr

B3065

B3070

B3080

B3090 – B3120

B3130 – B3140

B4010 – B4020

B4030

GB040 – GC020

GC030

GC050 – GG030

GG040

GH013

GN010 – GN030

Blandinger af affald

Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006"

| 44) | Følgende optegnelse for Tanzania indsættes i alfabetisk orden:
  "Tanzania









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blandinger af affald |
| Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006" | | | |

44)

Følgende optegnelse for Tanzania indsættes i alfabetisk orden:

"Tanzania

a

b

c

d

Blandinger af affald

Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006"

| 45) | Optegnelsen for Thailand affattes således:
  "Thailand









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| | | B1010 – B1100 | |
| | B1115 | | |
| | | B1120 –B1150 | |
| | B1160 | | |
| | | B1170 – B2040 | |
| | B2060 | | |
| | | B2070 | |
| | B2080 | | |
| | | B2090 – B2110 | |
| | B2120 – B2130 | | |
| | B3010 | | B3010 |
| | | B3020 – B3035 | |
| B3040
  kun skrotdæk | | B3040
  undtagen skrotdæk | |
| | | B3050 – B3070 | |
| B3080
  kun skrotdæk | | B3080
  undtagen skrotdæk | |
| | | B3090 – B3130 | |
| B3140 | | | |
| | | B4010 – B4020 | |
| | B4030 | | B4030 |
| | | GB040 | |
| | GC010 – GC020 | | |
| GC030 | | | |
| | | GC050 – GF010 | |
| | GG030 – GG040 | | |
| | GH013 | | GH013 |
| | | | GN010 – GN030 |
| Blandinger af affald |
| | | Blanding af B1010 og B1050 | |
| | | Blanding af B1010 og B1070 | |
| Blanding af B3040 og B3080
  kun skrotdæk | | Blanding af B3040 og B3080
  undtagen skrotdæk | |
| | | Blanding af B1010 | |
| | | Blanding af B2010 | |
| | | Blanding af B2030 | |
| | Blanding af B3010
  Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer | | Blanding af B3010
  Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer |
| | Blanding af B3010
  Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter | | Blanding af B3010
  Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter |
| | Blanding af B3010
  Perfluoralkoxylalkan | | Blanding af B3010
  Perfluoralkoxylalkan |
| | | Blanding af B3020 | |
| | | Blanding af B3030 | |
| Blanding af B3040
  kun skrotdæk | | Blanding af B3040
  undtagen skrotdæk | |
| | | Blanding af B3050" | |

45)

Optegnelsen for Thailand affattes således:

"Thailand

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1010 – B1100

B1115

B1120 –B1150

B1160

B1170 – B2040

B2060

B2070

B2080

B2090 – B2110

B2120 – B2130

B3010

B3010

B3020 – B3035

B3040

kun skrotdæk

B3040

undtagen skrotdæk

B3050 – B3070

B3080

kun skrotdæk

B3080

undtagen skrotdæk

B3090 – B3130

B3140

B4010 – B4020

B4030

B4030

GB040

GC010 – GC020

GC030

GC050 – GF010

GG030 – GG040

GH013

GH013

GN010 – GN030

Blandinger af affald

Blanding af B1010 og B1050

Blanding af B1010 og B1070

Blanding af B3040 og B3080

kun skrotdæk

Blanding af B3040 og B3080

undtagen skrotdæk

Blanding af B1010

Blanding af B2010

Blanding af B2030

Blanding af B3010

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

Blanding af B3010

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

Blanding af B3010

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

Blanding af B3010

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

Blanding af B3010

Perfluoralkoxylalkan

Blanding af B3010

Perfluoralkoxylalkan

Blanding af B3020

Blanding af B3030

Blanding af B3040

kun skrotdæk

Blanding af B3040

undtagen skrotdæk

Blanding af B3050"

| 46) | Optegnelsen for Tunesien affattes således:
  "Tunesien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| | B1010 | | B1010 |
| B1020 – B1220 | | | |
| | B1230 – B1240 | | B1230 – B1240 |
| B1250 – B2130 | | | |
| under B3010






  — | Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer, f.eks. følgende:






  — | Polyvinylalkohol |

46)

Optegnelsen for Tunesien affattes således:

"Tunesien

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

B1010

B1010

B1020 – B1220

B1230 – B1240

B1230 – B1240

B1250 – B2130

under B3010

—

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer, f.eks. følgende:

—

Polyvinylalkohol

| — | Polyvinylbutyral |
| --- | --- |

—

Polyvinylbutyral

| — | Polyvinylacetat |
| --- | --- |

—

Polyvinylacetat

| — | Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter indeholdende følgende:






  — | Ureaformaldehydharpikser |
| --- | --- | --- |

—

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter indeholdende følgende:

—

Ureaformaldehydharpikser

| — | Phenolformaldehyd-harpikser |
| --- | --- |

—

Phenolformaldehyd-harpikser

| — | Melaminformaldehyd-harpikser |
| --- | --- |

—

Melaminformaldehyd-harpikser

| — | Epoxyharpikser |
| --- | --- |

—

Epoxyharpikser

| — | Alkydharpikser |
| --- | --- |

—

Alkydharpikser

| — | Polyamider |
| --- | --- |

—

Polyamider

| — | Følgende fluorpolymer-affald:






  — | Perfluorethylen/ propylen (FEP) |
| --- | --- | --- |

—

Følgende fluorpolymer-affald:

—

Perfluorethylen/ propylen (FEP)

| — | Perfluoralkoxylalkan |
| --- | --- |

—

Perfluoralkoxylalkan

| — | Tetrafluorethylen/per-fluorvinylether (PFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluorethylen/per-fluorvinylether (PFA)

| — | Tetrafluorethylen/per-fluormethylvinylether (MFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluorethylen/per-fluormethylvinylether (MFA)

| — | Polyvinylfluorid (PVF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylfluorid (PVF)

| — | Polyvinylidenfluorid (PVDF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylidenfluorid (PVDF)

under B3010

| — | Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer, f.eks. følgende:






  — | Ethylen |
| --- | --- | --- |

—

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer, f.eks. følgende:

—

Ethylen

| — | Styren |
| --- | --- |

—

Styren

| — | Polypropylen |
| --- | --- |

—

Polypropylen

| — | Polyethylenterephthalat |
| --- | --- |

—

Polyethylenterephthalat

| — | Acrylonitril |
| --- | --- |

—

Acrylonitril

| — | Butadien |
| --- | --- |

—

Butadien

| — | Polyacetaler |
| --- | --- |

—

Polyacetaler

| — | Polyamider |
| --- | --- |

—

Polyamider

| — | Polybutylen terepthalater |
| --- | --- |

—

Polybutylen terepthalater

| — | Polykarbonater |
| --- | --- |

—

Polykarbonater

| — | Polyethere |
| --- | --- |

—

Polyethere

| — | Polyphenylensulfider |
| --- | --- |

—

Polyphenylensulfider

| — | Acryl-polymerer |
| --- | --- |

—

Acryl-polymerer

| — | Alkaner (C10-C13) (blødgørere) |
| --- | --- |

—

Alkaner (C10-C13) (blødgørere)

| — | Polyurethan (ikke indeholdende chlorfluorcarboner) |
| --- | --- |

—

Polyurethan (ikke indeholdende chlorfluorcarboner)

| — | Polysiloxaner |
| --- | --- |

—

Polysiloxaner

| — | Polymethylmethacrylat |
| --- | --- |

—

Polymethylmethacrylat

under B3010

| — | Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer, f.eks. følgende:






  — | Ethylen |
| --- | --- | --- |

—

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer, f.eks. følgende:

—

Ethylen

| — | Styren |
| --- | --- |

—

Styren

| — | Polypropylen |
| --- | --- |

—

Polypropylen

| — | Polyethylenterephthalat |
| --- | --- |

—

Polyethylenterephthalat

| — | Acrylonitril |
| --- | --- |

—

Acrylonitril

| — | Butadien |
| --- | --- |

—

Butadien

| — | Polyacetaler |
| --- | --- |

—

Polyacetaler

| — | Polyamider |
| --- | --- |

—

Polyamider

| — | Polybutylen terepthalater |
| --- | --- |

—

Polybutylen terepthalater

| — | Polykarbonater |
| --- | --- |

—

Polykarbonater

| — | Polyethere |
| --- | --- |

—

Polyethere

| — | Polyphenylensulfider |
| --- | --- |

—

Polyphenylensulfider

| — | Acryl-polymerer |
| --- | --- |

—

Acryl-polymerer

| — | Alkaner (C10-C13) (blødgørere) |
| --- | --- |

—

Alkaner (C10-C13) (blødgørere)

| — | Polyurethan (ikke indeholdende chlorfluorcarboner) |
| --- | --- |

—

Polyurethan (ikke indeholdende chlorfluorcarboner)

| — | Polysiloxaner |
| --- | --- |

—

Polysiloxaner

| — | Polymethylmethacrylat |
| --- | --- |

—

Polymethylmethacrylat

under B3020

Affald af papir, pap og papirprodukter:

| — | Andre produkter, bl.a.






  — | Lamineret pap |
| --- | --- | --- |

—

Andre produkter, bl.a.

—

Lamineret pap

| — | Usorteret skrot |
| --- | --- |

—

Usorteret skrot

under B3020

Affald af papir, pap og papirprodukter:

Nedenstående materialer, når de ikke er blandet med farligt affald:

Affald og skrot af papir eller pap af:

| — | Ubleget papir eller pap samt af bølgepapir eller bølgepap |
| --- | --- |

—

Ubleget papir eller pap samt af bølgepapir eller bølgepap

| — | Andet papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af bleget kemisk masse, ikke gennemfarvet |
| --- | --- |

—

Andet papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af bleget kemisk masse, ikke gennemfarvet

| — | Papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af mekanisk masse (f.eks. aviser, blade og lignende tryksager) |
| --- | --- |

—

Papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af mekanisk masse (f.eks. aviser, blade og lignende tryksager)

under B3020

Affald af papir, pap og papirprodukter:

Nedenstående materialer, når de ikke er blandet med farligt affald:

Affald og skrot af papir eller pap af:

| — | Ubleget papir eller pap samt af bølgepapir eller bølgepap |
| --- | --- |

—

Ubleget papir eller pap samt af bølgepapir eller bølgepap

| — | Andet papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af bleget kemisk masse, ikke gennemfarvet |
| --- | --- |

—

Andet papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af bleget kemisk masse, ikke gennemfarvet

| — | Papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af mekanisk masse (f.eks. aviser, blade og lignende tryksager) |
| --- | --- |

—

Papir eller pap, hovedsagelig fremstillet af mekanisk masse (f.eks. aviser, blade og lignende tryksager)

B3030

Tekstilaffald, undtagen brugte beklædningsgen-stande og andre brugte tekstilvarer

B3030

Kun brugte beklædningsgenstande og andre brugte tekstilvarer

B3030

Tekstilaffald, undtagen brugte beklædningsgen-stande og andre brugte tekstilvarer

B3035 – B3065

B3035 – B3065

under B3070

Deaktiveret svampemycelium fra fremstilling af penicillin, til brug i foder

under B3070

| — | Affald af menneskehår |
| --- | --- |

—

Affald af menneskehår

| — | Halmaffald |
| --- | --- |

—

Halmaffald

under B3070

| — | Affald af menneskehår |
| --- | --- |

—

Affald af menneskehår

| — | Halmaffald |
| --- | --- |

—

Halmaffald

B3080

B3080

B3090 – B4030

GB040 – GN030

Blandinger af affald

Blanding af B1010 og B1050

Blanding af B1010 og B1070

Blanding af B3040 og B3080

Blanding af B3040 og B3080

Blanding af B1010

Blanding af B1010

Blanding af B2010

Blanding af B2030

Blanding af B3010

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

Blanding af B3010

Skrot af plast af ikke-halogenerede polymerer og copolymerer

Blanding af B3010

Hærdeplastaffald og kondensationsprodukter

Blanding af B3010

Perfluoralkoxylalkan

Blanding af B3020

Blanding af B3020

Blanding af B3030

Blanding af B3030

Blanding af B3040

Blanding af B3040

Blanding af B3050

Blanding af B3050"

| 47) | Følgende optegnelse for De Forenede Arabiske Emirater indsættes i alfabetisk orden:
  "De Forenede Arabiske Emirater









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006" | | | |

47)

Følgende optegnelse for De Forenede Arabiske Emirater indsættes i alfabetisk orden:

"De Forenede Arabiske Emirater

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006"

| 48) | Optegnelsen for Vietnam affattes således:
  "Vietnam









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enkelttyper af affald |
| under B1010






  — | Ædelmetaller (guld, sølv og platingruppen, men ikke kviksølv) |

48)

Optegnelsen for Vietnam affattes således:

"Vietnam

a

b

c

d

Enkelttyper af affald

under B1010

—

Ædelmetaller (guld, sølv og platingruppen, men ikke kviksølv)

| — | Skrot af tantal |
| --- | --- |

—

Skrot af tantal

| — | Skrot af cobalt |
| --- | --- |

—

Skrot af cobalt

| — | Skrot af bismut |
| --- | --- |

—

Skrot af bismut

| — | Skrot af germanium |
| --- | --- |

—

Skrot af germanium

| — | Skrot af vanadium |
| --- | --- |

—

Skrot af vanadium

| — | Skrot af hafnium, indium, niobium, rhenium og gallium |
| --- | --- |

—

Skrot af hafnium, indium, niobium, rhenium og gallium

| — | Skrot af thorium |
| --- | --- |

—

Skrot af thorium

| — | Skrot af sjældne jordarter |
| --- | --- |

—

Skrot af sjældne jordarter

under B1010

| — | Skrot af jern og stål |
| --- | --- |

—

Skrot af jern og stål

| — | Skrot af kobber |
| --- | --- |

—

Skrot af kobber

| — | Skrot af nikkel |
| --- | --- |

—

Skrot af nikkel

| — | Skrot af aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot af aluminium

| — | Skrot af zink |
| --- | --- |

—

Skrot af zink

| — | Skrot af tin |
| --- | --- |

—

Skrot af tin

| — | Skrot af wolfram |
| --- | --- |

—

Skrot af wolfram

| — | Skrot af molybdæn |
| --- | --- |

—

Skrot af molybdæn

| — | Skrot af magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot af magnesium

| — | Skrot af zirconium |
| --- | --- |

—

Skrot af zirconium

| — | Skrot af titanium |
| --- | --- |

—

Skrot af titanium

| — | Skrot af mangan |
| --- | --- |

—

Skrot af mangan

| — | Skrot af chrom |
| --- | --- |

—

Skrot af chrom

under B1020

| — | Skrot af beryllium |
| --- | --- |

—

Skrot af beryllium

| — | Skrot af cadmium |
| --- | --- |

—

Skrot af cadmium

| — | Skrot af selen |
| --- | --- |

—

Skrot af selen

| — | Skrot af tellur |
| --- | --- |

—

Skrot af tellur

under B1020

| — | Skrot af antimon |
| --- | --- |

—

Skrot af antimon

| — | Skrot af bly (undtagen blyakkumulatorer) |
| --- | --- |

—

Skrot af bly (undtagen blyakkumulatorer)

B1030 – B1190

B1200

B1210 – B2010

B2020

B2030

under B2040

| — | Affald af gipsplader, som stammer fra nedrivning af bygninger |
| --- | --- |

—

Affald af gipsplader, som stammer fra nedrivning af bygninger

| — | Slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning |
| --- | --- |

—

Slagger fra kobberfremstilling, kemisk stabiliseret, med højt jernindhold (over 20 %) og forarbejdet i henhold til industrielle specifikationer (f.eks. DIN 4301 og DIN 8201), hovedsagelig til bygning og slibning

| — | Svovl i fast form |
| --- | --- |

—

Svovl i fast form

| — | Kalksten fra fremstillingen af calciumcyanamid (med pH under 9) |
| --- | --- |

—

Kalksten fra fremstillingen af calciumcyanamid (med pH under 9)

| — | Natrium-, kalium- og calciumchlorider |
| --- | --- |

—

Natrium-, kalium- og calciumchlorider

| — | Carborundum (silicium-carbid) |
| --- | --- |

—

Carborundum (silicium-carbid)

| — | Nedbrudt beton |
| --- | --- |

—

Nedbrudt beton

| — | Glasaffald indeholdende lithium-tantal og lithium-niobium |
| --- | --- |

—

Glasaffald indeholdende lithium-tantal og lithium-niobium

under B2040

| — | Delvis raffineret calciumsulfat produceret ved afsvovling af røggas (FGD) |
| --- | --- |

—

Delvis raffineret calciumsulfat produceret ved afsvovling af røggas (FGD)

B2060 – B2130

under B3010

Alt andet affald

under B3010

| — | Ethylen |
| --- | --- |

—

Ethylen

| — | Styren |
| --- | --- |

—

Styren

| — | Polypropylen |
| --- | --- |

—

Polypropylen

| — | Polyethylenterephthalat |
| --- | --- |

—

Polyethylenterephthalat

| — | Polykarbonater |
| --- | --- |

—

Polykarbonater

B3020

B3030 – B4030

GB040

GC010

GC020

GC030

GC050 – GN030

Blandinger af affald

Alle blandinger af affald, der er opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006"

| 49) | Følgende optegnelse for Zambia indsættes i alfabetisk orden:
  "Zambia









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006" | | | |

49)

Følgende optegnelse for Zambia indsættes i alfabetisk orden:

"Zambia

a

b

c

d

Alt affald opført i bilag III og blandinger af affald opført i bilag III A til forordning (EF) nr. 1013/2006"

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 196/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 196/52

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 675/2012

af 23. juli 2012

om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår anvendelse af talkum (E 553b) og carnaubavoks (E 903) på farvede kogte æg med skal og anvendelse af shellak (E 904) på kogte æg med skal

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (1), særlig artikel 10, stk. 3, og artikel 30, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser. |
| --- | --- |

(1)

I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser.

| (2) | Denne liste kan ændres i overensstemmelse med den procedure, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (2). |
| --- | --- |

(2)

Denne liste kan ændres i overensstemmelse med den procedure, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (2).

| (3) | I henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1331/2008 kan EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer opdateres enten på Kommissionens initiativ eller på grundlag af en ansøgning. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1331/2008 kan EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer opdateres enten på Kommissionens initiativ eller på grundlag af en ansøgning.

| (4) | Der er indgivet en ansøgning om tilladelse til at anvende talkum (E 553b) og carnaubavoks (E 903) på farvede kogte æg med skal og til at anvende shellak (E 904) på kogte æg med skal, og ansøgningen er blevet forelagt for medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(4)

Der er indgivet en ansøgning om tilladelse til at anvende talkum (E 553b) og carnaubavoks (E 903) på farvede kogte æg med skal og til at anvende shellak (E 904) på kogte æg med skal, og ansøgningen er blevet forelagt for medlemsstaterne.

| (5) | Når fødevaretilsætningsstofferne talkum (E 553b), carnaubavoks (E 903) og shellak (E 904) anvendes på overfladen af farvede kogte æg med skal, kan de fungere som dekoration med en mere eller mindre skinnende effekt. Desuden kan shellak (E 904) bidrage til en bedre konservering af alle kogte æg med skal, når det anvendes på æggenes overflade. |
| --- | --- |

(5)

Når fødevaretilsætningsstofferne talkum (E 553b), carnaubavoks (E 903) og shellak (E 904) anvendes på overfladen af farvede kogte æg med skal, kan de fungere som dekoration med en mere eller mindre skinnende effekt. Desuden kan shellak (E 904) bidrage til en bedre konservering af alle kogte æg med skal, når det anvendes på æggenes overflade.

| (6) | De pågældende fødevaretilsætningsstoffer forventes ikke at migrere til den indre, spiselige del af æggene på grund af deres uopløselighed og deres høje molekylvægt. Anvendelsen af disse fødevaretilsætningsstoffer kan ikke få virkninger for menneskers sundhed, da deres voks forbliver på æggeskallen. Der bør derfor gives tilladelse til at anvende talkum (E 553b) og carnaubavoks (E 903) på farvede kogte æg med skal og til at anvende shellak (E 904) på alle kogte æg med skal, uanset om de er farvede eller ej. |
| --- | --- |

(6)

De pågældende fødevaretilsætningsstoffer forventes ikke at migrere til den indre, spiselige del af æggene på grund af deres uopløselighed og deres høje molekylvægt. Anvendelsen af disse fødevaretilsætningsstoffer kan ikke få virkninger for menneskers sundhed, da deres voks forbliver på æggeskallen. Der bør derfor gives tilladelse til at anvende talkum (E 553b) og carnaubavoks (E 903) på farvede kogte æg med skal og til at anvende shellak (E 904) på alle kogte æg med skal, uanset om de er farvede eller ej.

| (7) | I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen hvis den pågældende opdatering ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Eftersom tilladelsen til at anvende talkum (E 553b), carnaubavoks (E 903) og shellak (E 904) på kogte æg med skal udgør en opdatering af nævnte liste, som ikke kan få virkninger for menneskers sundhed, er det ikke nødvendigt at anmode om en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen hvis den pågældende opdatering ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Eftersom tilladelsen til at anvende talkum (E 553b), carnaubavoks (E 903) og shellak (E 904) på kogte æg med skal udgør en opdatering af nævnte liste, som ikke kan få virkninger for menneskers sundhed, er det ikke nødvendigt at anmode om en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet.

| (8) | I henhold til overgangsbestemmelserne i Kommissionens forordning (EU) nr. 1129/2011 af 11. november 2011 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår fastlæggelse af en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer (3) finder bilag II med EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og anvendelsesbetingelser anvendelse fra den 1. juni 2013. For at tillade anvendelse af talkum (E 553b) og carnaubavoks (E 903) på farvede kogte æg med skal og anvendelse af shellak (E 904) på kogte æg med skal inden den dato bør der fastsættes en tidligere dato for anvendelse af nævnte fødevaretilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til overgangsbestemmelserne i Kommissionens forordning (EU) nr. 1129/2011 af 11. november 2011 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår fastlæggelse af en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer (3) finder bilag II med EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og anvendelsesbetingelser anvendelse fra den 1. juni 2013. For at tillade anvendelse af talkum (E 553b) og carnaubavoks (E 903) på farvede kogte æg med skal og anvendelse af shellak (E 904) på kogte æg med skal inden den dato bør der fastsættes en tidligere dato for anvendelse af nævnte fødevaretilsætningsstoffer.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 295 af 12.11.2011, s. 1.

3

---

BILAG

I del E i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 indsættes følgende linjer under fødevarekategori nr. 10.2, »Forarbejdede æg og ægprodukter«, efter linjen vedrørende E 520-523:

| | »E 553b | Talkum | 5 400 | | Kun på overfladen af farvede kogte æg med skal | Gælder:
  Fra den 13. august 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 903 | Carnaubavoks | 3 600 | | Kun på overfladen af farvede kogte æg med skal | Gælder:
  Fra den 13. august 2012 |
| | E 904 | Shellak | Quantum satis | | Kun på overfladen af kogte æg med skal | Gælder:
  Fra den 13. august 2012« |

»E 553b

Talkum

5 400

Kun på overfladen af farvede kogte æg med skal

Gælder:

Fra den 13. august 2012

E 903

Carnaubavoks

3 600

Kun på overfladen af farvede kogte æg med skal

Gælder:

Fra den 13. august 2012

E 904

Shellak

Quantum satis

Kun på overfladen af kogte æg med skal

Gælder:

Fra den 13. august 2012«

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 196/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 196/55

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 676/2012

af 23. juli 2012

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0805 50 10 | AR | 76,8 |
| BO | 97,8 |
| TR | 52,0 |
| UY | 101,4 |
| ZA | 101,1 |
| ZZ | 85,8 |
| 0808 10 80 | AR | 182,4 |
| BR | 89,7 |
| CL | 107,3 |
| CN | 126,4 |
| NZ | 134,8 |
| US | 160,2 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 120,2 |
| 0808 30 90 | AR | 158,6 |
| CL | 150,6 |
| ZA | 112,8 |
| ZZ | 140,7 |
| 0809 10 00 | TR | 170,8 |
| ZZ | 170,8 |
| 0809 29 00 | TR | 359,0 |
| ZZ | 359,0 |
| 0809 30 | TR | 174,4 |
| ZZ | 174,4 |
| 0809 40 05 | BA | 71,0 |
| IL | 84,6 |
| ZZ | 77,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

95,4

ZZ

95,4

0805 50 10

AR

76,8

BO

97,8

TR

52,0

UY

101,4

ZA

101,1

ZZ

85,8

0808 10 80

AR

182,4

BR

89,7

CL

107,3

CN

126,4

NZ

134,8

US

160,2

UY

52,1

ZA

108,5

ZZ

120,2

0808 30 90

AR

158,6

CL

150,6

ZA

112,8

ZZ

140,7

0809 10 00

TR

170,8

ZZ

170,8

0809 29 00

TR

359,0

ZZ

359,0

0809 30

TR

174,4

ZZ

174,4

0809 40 05

BA

71,0

IL

84,6

ZZ

77,8

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 196/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 196/57

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 677/2012

af 23. juli 2012

om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 for produktionsåret 2011/12

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2011/12 er fastsat ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 (3). Disse priser og beløb blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 655/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2011/12 er fastsat ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 (3). Disse priser og beløb blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 655/2012 (4).

| (2) | De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter artikel 36 forordning (EF) nr. 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter artikel 36 forordning (EF) nr. 951/2006.

| (3) | For at sikre at foranstaltningen finder anvendelse så hurtigt som muligt, efter de opdaterede data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(3)

For at sikre at foranstaltningen finder anvendelse så hurtigt som muligt, efter de opdaterede data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 971/2011 for produktionsåret 2011/12, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 254 af 30.9.2011, s. 12.

3

(4)  EUT L 188 af 18.7.2012, s. 13.

4

---

BILAG

De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 24. juli 2012

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 12 10 (1) | 45,28 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 45,28 | 1,02 |
| 1701 13 10 (1) | 45,28 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 45,28 | 1,32 |
| 1701 14 10 (1) | 45,28 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 45,28 | 1,32 |
| 1701 91 00 (2) | 53,44 | 1,44 |
| 1701 99 10 (2) | 53,44 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,44 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,53 | 0,20 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 12 10 (1)

45,28

0,00

1701 12 90 (1)

45,28

1,02

1701 13 10 (1)

45,28

0,00

1701 13 90 (1)

45,28

1,32

1701 14 10 (1)

45,28

0,00

1701 14 90 (1)

45,28

1,32

1701 91 00 (2)

53,44

1,44

1701 99 10 (2)

53,44

0,00

1701 99 90 (2)

53,44

0,00

1702 90 95 (3)

0,53

0,20

---

(1)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(3)  Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.

---

AFGØRELSER

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 196/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 196/59

---

RÅDETS AFGØRELSE 2012/420/FUSP

af 23. juli 2012

om ændring af Rådets afgørelse 2011/782/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 1. december 2011 vedtog Rådet afgørelse 2011/782/FUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 1. december 2011 vedtog Rådet afgørelse 2011/782/FUSP (1).

| (2) | For at styrke håndhævelsen af foranstaltningerne i afgørelse 2011/782/FUSP yderligere bør medlemsstaterne inspicere alle skibe og luftfartøjer på vej til Syrien i deres søhavne og lufthavne og inden for deres søterritorium med samtykke, om nødvendigt i overensstemmelse med folkeretten, fra flagstaten, hvis den pågældende medlemsstat har oplysninger, der giver rimelig grund til at antage, at fragten i sådanne skibe og luftfartøjer indeholder våben eller udstyr, varer og teknologi, som kan anvendes til intern undertrykkelse, og som det i henhold til Rådets afgørelse 2011/782/FUSP er forbudt eller underlagt krav om tilladelse at levere, sælge, overføre eller eksportere. |
| --- | --- |

(2)

For at styrke håndhævelsen af foranstaltningerne i afgørelse 2011/782/FUSP yderligere bør medlemsstaterne inspicere alle skibe og luftfartøjer på vej til Syrien i deres søhavne og lufthavne og inden for deres søterritorium med samtykke, om nødvendigt i overensstemmelse med folkeretten, fra flagstaten, hvis den pågældende medlemsstat har oplysninger, der giver rimelig grund til at antage, at fragten i sådanne skibe og luftfartøjer indeholder våben eller udstyr, varer og teknologi, som kan anvendes til intern undertrykkelse, og som det i henhold til Rådets afgørelse 2011/782/FUSP er forbudt eller underlagt krav om tilladelse at levere, sælge, overføre eller eksportere.

| (3) | Desuden bør der indsættes en undtagelse fra indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer for så vidt angår overførsel af midler, der er forfaldne i forbindelse med finansiel støtte til syriske statsborgere, som følger en uddannelse eller deltager i akademisk forskning i Unionen. |
| --- | --- |

(3)

Desuden bør der indsættes en undtagelse fra indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer for så vidt angår overførsel af midler, der er forfaldne i forbindelse med finansiel støtte til syriske statsborgere, som følger en uddannelse eller deltager i akademisk forskning i Unionen.

| (4) | Afgørelse 2011/782/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed – |
| --- | --- |

(4)

Afgørelse 2011/782/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed –

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Afgørelse 2011/782/FUSP ændres således:

| 1) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 17b
  1.   Hvis medlemsstaterne har oplysninger, der giver rimelig grund til at antage, at fragten på skibe og luftfartøjer på vej til Syrien indeholder produkter, som det i henhold til artikel 1 eller 1a er forbudt at levere, sælge, overføre eller eksportere, inspicerer de i overensstemmelse med deres nationale lovgivning og i henhold til folkeretten, navnlig havretten og relevante internationale aftaler om civil luftfart og søtransportaftaler, disse skibe og luftfartøjer i deres søhavne og lufthavne samt inden for deres søterritorium i overensstemmelse med afgørelser truffet af og kapacitet hos deres kompetente myndigheder og med samtykke, om nødvendigt i overensstemmelse med den international havret, fra flagstaten.
  2.   Ved fund af produkter, som det i henhold til artikel 1 eller 1a er forbudt at levere, sælge, overføre eller eksportere, beslaglægger og bortskaffer medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale lovgivning og i overensstemmelse med folkeretten disse.
  3.   Medlemsstaterne samarbejder i overensstemmelse med deres nationale lovgivning i forbindelse med inspektion og bortskaffelse i henhold til stk. 1 og 2.
  4.   Luftfartøjer og skibe, der transporterer fragt til Syrien, skal inden ankomst eller afgang afgive supplerende oplysninger om alle varer, der føres ind i eller ud af en medlemsstat.«. |
| --- | --- |

1)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 17b

1.   Hvis medlemsstaterne har oplysninger, der giver rimelig grund til at antage, at fragten på skibe og luftfartøjer på vej til Syrien indeholder produkter, som det i henhold til artikel 1 eller 1a er forbudt at levere, sælge, overføre eller eksportere, inspicerer de i overensstemmelse med deres nationale lovgivning og i henhold til folkeretten, navnlig havretten og relevante internationale aftaler om civil luftfart og søtransportaftaler, disse skibe og luftfartøjer i deres søhavne og lufthavne samt inden for deres søterritorium i overensstemmelse med afgørelser truffet af og kapacitet hos deres kompetente myndigheder og med samtykke, om nødvendigt i overensstemmelse med den international havret, fra flagstaten.

2.   Ved fund af produkter, som det i henhold til artikel 1 eller 1a er forbudt at levere, sælge, overføre eller eksportere, beslaglægger og bortskaffer medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale lovgivning og i overensstemmelse med folkeretten disse.

3.   Medlemsstaterne samarbejder i overensstemmelse med deres nationale lovgivning i forbindelse med inspektion og bortskaffelse i henhold til stk. 1 og 2.

4.   Luftfartøjer og skibe, der transporterer fragt til Syrien, skal inden ankomst eller afgang afgive supplerende oplysninger om alle varer, der føres ind i eller ud af en medlemsstat.«.

| 2) | I artikel 19 tilføjes følgende stykke:
  »10.   Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse på en overførsel foretaget af eller via en finansiel enhed, der er opført på listen i bilag I eller II, af indefrosne pengemidler eller økonomiske ressourcer, når overførslen vedrører en betaling fra en person eller enhed, der ikke er opført på listen i bilag I eller II, i forbindelse med finansiel støtte til syriske statsborgere, der følger en uddannelse eller deltager i akademisk forskning i Unionen, forudsat at den relevante medlemsstat i det konkrete tilfælde har konstateret, at betalingen ikke er direkte eller indirekte modtaget af en person eller enhed, der er omhandlet i stk. 1.«. |
| --- | --- |

2)

I artikel 19 tilføjes følgende stykke:

»10.   Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse på en overførsel foretaget af eller via en finansiel enhed, der er opført på listen i bilag I eller II, af indefrosne pengemidler eller økonomiske ressourcer, når overførslen vedrører en betaling fra en person eller enhed, der ikke er opført på listen i bilag I eller II, i forbindelse med finansiel støtte til syriske statsborgere, der følger en uddannelse eller deltager i akademisk forskning i Unionen, forudsat at den relevante medlemsstat i det konkrete tilfælde har konstateret, at betalingen ikke er direkte eller indirekte modtaget af en person eller enhed, der er omhandlet i stk. 1.«.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2012.

På Rådets vegne

C. ASHTON

Formand

---

(1)  EUT L 319 af 2.12.2011, s. 56.

1

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 196/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 196/61

---

RÅDETS AFGØRELSE 2012/421/FUSP

af 23. juli 2012

til støtte for konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben (BTWC) inden for rammerne af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 26, stk. 2, og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (»EU-strategien«), hvis kapitel III indeholder en liste over foranstaltninger til bekæmpelse af en sådan spredning. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (»EU-strategien«), hvis kapitel III indeholder en liste over foranstaltninger til bekæmpelse af en sådan spredning.

| (2) | Unionen er aktivt i gang med at gennemføre EU-strategien og er i færd med at iværksætte de foranstaltninger, der er nævnt i EU-strategiens kapitel III, især de foranstaltninger, der sigter mod styrkelse, gennemførelse og universel anvendelse af konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben (BTWC). |
| --- | --- |

(2)

Unionen er aktivt i gang med at gennemføre EU-strategien og er i færd med at iværksætte de foranstaltninger, der er nævnt i EU-strategiens kapitel III, især de foranstaltninger, der sigter mod styrkelse, gennemførelse og universel anvendelse af konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben (BTWC).

| (3) | Rådet vedtog den 27. februar 2006 fælles aktion 2006/184/FUSP (1) til støtte for BTWC inden for rammerne af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, der udløb den 26. august 2007. Yderligere syv stater blev deltagende stater i BTWC efter vedtagelsen af fælles aktion 2006/184/FUSP. |
| --- | --- |

(3)

Rådet vedtog den 27. februar 2006 fælles aktion 2006/184/FUSP (1) til støtte for BTWC inden for rammerne af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, der udløb den 26. august 2007. Yderligere syv stater blev deltagende stater i BTWC efter vedtagelsen af fælles aktion 2006/184/FUSP.

| (4) | Den 20. marts 2006 vedtog Rådet en handlingsplan om biologiske våben og toxinvåben, som supplerer fælles aktion 2006/184/FUSP til støtte for BTWC (2). Handlingsplanen omhandlede en effektiv udnyttelse af tillidsskabende foranstaltninger (CBM'er) og De Forenede Nationers generalsekretærs mekanisme til efterforskning af påstået anvendelse af biologiske våben. |
| --- | --- |

(4)

Den 20. marts 2006 vedtog Rådet en handlingsplan om biologiske våben og toxinvåben, som supplerer fælles aktion 2006/184/FUSP til støtte for BTWC (2). Handlingsplanen omhandlede en effektiv udnyttelse af tillidsskabende foranstaltninger (CBM'er) og De Forenede Nationers generalsekretærs mekanisme til efterforskning af påstået anvendelse af biologiske våben.

| (5) | Rådet vedtog den 10. november 2008 fælles aktion 2008/858/FUSP (3) til støtte for BTWC inden for rammerne af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben. Yderligere tre stater blev deltagende stater i BTWC siden vedtagelsen af fælles aktion 2008/858/FUSP, og flere stater fik bistand fra EU-eksperter. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 10. november 2008 fælles aktion 2008/858/FUSP (3) til støtte for BTWC inden for rammerne af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben. Yderligere tre stater blev deltagende stater i BTWC siden vedtagelsen af fælles aktion 2008/858/FUSP, og flere stater fik bistand fra EU-eksperter.

| (6) | På sjette BTWC-gennemgangskonference blev det besluttet at etablere støtteenheden for gennemførelsen (ISU) med et mandat på fem år (2007-2011) inden for De Forenede Nationers Kontor for Nedrustningsanliggender (UN-ODA) i Genève med henblik på at give administrativ støtte til de møder, som sjette gennemgangskonference har aftalt, samt støtte til den omfattende gennemførelse og universelle anvendelse af BTWC og udvekslingen af tillidsskabende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(6)

På sjette BTWC-gennemgangskonference blev det besluttet at etablere støtteenheden for gennemførelsen (ISU) med et mandat på fem år (2007-2011) inden for De Forenede Nationers Kontor for Nedrustningsanliggender (UN-ODA) i Genève med henblik på at give administrativ støtte til de møder, som sjette gennemgangskonference har aftalt, samt støtte til den omfattende gennemførelse og universelle anvendelse af BTWC og udvekslingen af tillidsskabende foranstaltninger.

| (7) | Den 18. juli 2011 vedtog Rådet afgørelse 2011/429/FUSP (4) vedrørende den holdning, Den Europæiske Union skal indtage på den syvende BTWC-gennemgangskonference. |
| --- | --- |

(7)

Den 18. juli 2011 vedtog Rådet afgørelse 2011/429/FUSP (4) vedrørende den holdning, Den Europæiske Union skal indtage på den syvende BTWC-gennemgangskonference.

| (8) | På syvende BTWC-gennemgangskonference blev det besluttet at forlænge mandatet for støtteenheden for gennemførelsen med endnu fem år (2012-2016) og at udvide dens opgaver til at omfatte gennemførelsen af afgørelsen om at etablere og administrere databasen for anmodninger og tilbud om bistand og at lette den dermed forbundne udveksling af oplysninger blandt de deltagende stater samt eventuelt at støtte de deltagende staters gennemførelse af beslutninger og anbefalinger fra syvende gennemgangskonference. |
| --- | --- |

(8)

På syvende BTWC-gennemgangskonference blev det besluttet at forlænge mandatet for støtteenheden for gennemførelsen med endnu fem år (2012-2016) og at udvide dens opgaver til at omfatte gennemførelsen af afgørelsen om at etablere og administrere databasen for anmodninger og tilbud om bistand og at lette den dermed forbundne udveksling af oplysninger blandt de deltagende stater samt eventuelt at støtte de deltagende staters gennemførelse af beslutninger og anbefalinger fra syvende gennemgangskonference.

| (9) | Kommissionen bør få til opgave at overvåge, at Unionens finansielle bidrag gennemføres korrekt — |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bør få til opgave at overvåge, at Unionens finansielle bidrag gennemføres korrekt —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Med henblik på at sikre en umiddelbar og praktisk anvendelse af nogle af elementerne i EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben støtter Den Europæiske Union BTWC med følgende målsætninger:

| — | fremme af BTWC's universelle anvendelse |
| --- | --- |

—

fremme af BTWC's universelle anvendelse

| — | støtte til gennemførelsen af BTWC, herunder de deltagende staters indgivelse af CBM'er |
| --- | --- |

—

støtte til gennemførelsen af BTWC, herunder de deltagende staters indgivelse af CBM'er

| — | støtte til arbejdet med 2012-2015-programmet for perioden mellem konferencerne med henblik på at styrke BTWC's gennemførelse og effektivitet. |
| --- | --- |

—

støtte til arbejdet med 2012-2015-programmet for perioden mellem konferencerne med henblik på at styrke BTWC's gennemførelse og effektivitet.

2.   Projekter, der svarer til foranstaltninger i EU-strategien, er projekter, som sigter mod

| — | fremme af bevidstheden om gennemførelsen af BTWC, styrkelse af den regionale debat om spørgsmål i perioden mellem konferencerne og realiseringen af dem samt hjælp til centrale regionale aktører med at definere nationale gennemførelsesbehov og -krav |
| --- | --- |

—

fremme af bevidstheden om gennemførelsen af BTWC, styrkelse af den regionale debat om spørgsmål i perioden mellem konferencerne og realiseringen af dem samt hjælp til centrale regionale aktører med at definere nationale gennemførelsesbehov og -krav

| — | bistand til både deltagende og ikkedeltagende stater for at sikre, at de deltagende stater omsætter deres internationale forpligtelser til national lovgivning og administrative foranstaltninger og etablerer fungerende forbindelser mellem alle nationale interessenter. Bistanden omfatter støtte til deltagende stater til etablering af nationale CBM-processer og udpegelse af nationale kontaktpunkter. For ikkedeltagende stater omfatter bistanden støtte til tiltrædelse eller ratificering af BTWC |
| --- | --- |

—

bistand til både deltagende og ikkedeltagende stater for at sikre, at de deltagende stater omsætter deres internationale forpligtelser til national lovgivning og administrative foranstaltninger og etablerer fungerende forbindelser mellem alle nationale interessenter. Bistanden omfatter støtte til deltagende stater til etablering af nationale CBM-processer og udpegelse af nationale kontaktpunkter. For ikkedeltagende stater omfatter bistanden støtte til tiltrædelse eller ratificering af BTWC

| — | støtte til udvikling af forskellige støtteredskaber og -aktiviteter, der kan bistå de deltagende stater med den nationale gennemførelse, herunder indgivelse af CBM'er, gøre det muligt for repræsentanter fra de deltagende stater at gå aktivt ind i den internationale BTWC-proces og øge de deltagende staters bevidsthed om den internationale støtte, der er til rådighed |
| --- | --- |

—

støtte til udvikling af forskellige støtteredskaber og -aktiviteter, der kan bistå de deltagende stater med den nationale gennemførelse, herunder indgivelse af CBM'er, gøre det muligt for repræsentanter fra de deltagende stater at gå aktivt ind i den internationale BTWC-proces og øge de deltagende staters bevidsthed om den internationale støtte, der er til rådighed

Bilaget indeholder en detaljeret beskrivelse af disse projekter.

Artikel 2

1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) har ansvaret for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske gennemførelse af aktiviteterne i artikel 1 overlades til UN-ODA. Det udfører sin opgave under HR's ansvar. Med henblik herpå indgår HR de nødvendige aftaler med UN-ODA.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter er på 1 700 000 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres af det i stk. 1 angivne beløb, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Unionens almindelige budget.

3.   Kommissionen overvåger, at de i stk. 1 omhandlede udgifter forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med UN-ODA. Det skal fremgå af aftalen, at UN-ODA skal sørge for, at Unionens bidrag bliver synligt.

4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelsen af aftalen.

Artikel 4

HR aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter udarbejdet af UN-ODA. Disse rapporter skal danne grundlag for Rådets evaluering. Kommissionen oplyser om de finansielle aspekter af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter.

Artikel 5

1.   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

2.   Denne afgørelse udløber 24 måneder efter datoen for indgåelsen af finansieringsaftalen i artikel 3, stk. 3, eller seks måneder efter datoen for denne afgørelses vedtagelse, hvis der ikke er indgået en finansieringsaftale inden da.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2012.

På Rådets vegne

C. ASHTON

Formand

---

(1)  EUT L 65 af 7.3.2006, s. 51.

1

(2)  EUT C 57 af 9.3.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 302 af 13.11.2008, s. 29.

3

(4)  EUT L 188 af 19.7.2011, s. 42.

4

---

BILAG

1.   GENEREL RAMME

Denne afgørelse, der bygger på den vellykkede gennemførelse af fælles aktion 2008/858/FUSP, fungerer som et operativt politikredskab til gennemførelse af målene i afgørelse 2011/429/FUSP og fokuserer navnlig på de aspekter, som der blev opnået konsensus om på syvende gennemgangskonference, jf. slutdokumentet for denne konference.

Principperne for denne afgørelse er som følger:

| a) | den bedst mulige udnyttelse af erfaringerne fra fælles aktion 2008/858/FUSP |
| --- | --- |

a)

den bedst mulige udnyttelse af erfaringerne fra fælles aktion 2008/858/FUSP

| b) | hensyntagen til specifikke behov, som de deltagende og ikkedeltagende stater i BTWC har givet udtryk for, for så vidt angår en bedre gennemførelse og universel anvendelse af BTWC |
| --- | --- |

b)

hensyntagen til specifikke behov, som de deltagende og ikkedeltagende stater i BTWC har givet udtryk for, for så vidt angår en bedre gennemførelse og universel anvendelse af BTWC

| c) | tilskyndelse til lokalt og regionalt ejerskab til projekterne for at sikre deres bæredygtighed på lang sigt og opbygge et partnerskab mellem Unionen og tredjeparter inden for rammerne af BTWC |
| --- | --- |

c)

tilskyndelse til lokalt og regionalt ejerskab til projekterne for at sikre deres bæredygtighed på lang sigt og opbygge et partnerskab mellem Unionen og tredjeparter inden for rammerne af BTWC

| d) | fokus på de aktiviteter, der giver konkrete resultater og/eller bidrager til på et tidligt tidspunkt at skabe rammerne for en fælles forståelse, der er relevant for BTWC-gennemgangsprocessen i 2016 |
| --- | --- |

d)

fokus på de aktiviteter, der giver konkrete resultater og/eller bidrager til på et tidligt tidspunkt at skabe rammerne for en fælles forståelse, der er relevant for BTWC-gennemgangsprocessen i 2016

| e) | støtte til formanden for møderne mellem de deltagende stater og bedst mulig udnyttelse af det mandat til ISU, som blev fastlagt på sjette gennemgangskonference og fornyet og udvidet på syvende gennemgangskonference. |
| --- | --- |

e)

støtte til formanden for møderne mellem de deltagende stater og bedst mulig udnyttelse af det mandat til ISU, som blev fastlagt på sjette gennemgangskonference og fornyet og udvidet på syvende gennemgangskonference.

2.   PROJEKTER

2.1.   Projekt nr.1: Regionale workshopper for at øge bevidstheden og identificere behov

2.1.1.   Projektformål

Øge bevidstheden blandt relevante nationale embedsmænd og eksperter om forskellige aspekter af gennemførelsen af BTWC (herunder CBM'er), drøfte spørgsmål i forbindelse med programmet for perioden mellem konferencerne og realiseringen af dem i regional sammenhæng og indkredse nøglepersonale, nationale behov og krav samt eventuelle modtagerlande med henblik på udvidet bistand til national gennemførelse (jf. projekt nr.2) gennem afholdelse af regionale workshopper, der bygger på erfaringer og kontakter fra fælles aktion 2008/858/FUSP.

Dette projekt støtter gennemførelsen af beslutninger og anbefalinger fra syvende gennemgangskonference vedrørende artikel IV i BTWC (navnlig punkt 13 og 14 i sluterklæringen) og 2012-2015-programmet for perioden mellem konferencerne.

2.1.2.   Forventede projektresultater

| a) | øget tilslutning til BTWC i alle geografiske regioner |
| --- | --- |

a)

øget tilslutning til BTWC i alle geografiske regioner

| b) | bedre forståelse af BTWC blandt de relevante nationale myndigheder og/eller styrket subregionalt netværkssamarbejde vedrørende BTWC med henblik på at fremme tiltrædelsen og gennemførelsen af BTWC |
| --- | --- |

b)

bedre forståelse af BTWC blandt de relevante nationale myndigheder og/eller styrket subregionalt netværkssamarbejde vedrørende BTWC med henblik på at fremme tiltrædelsen og gennemførelsen af BTWC

| c) | identifikation af behov for at fremme regionale og nationale aktiviteter, der sigter mod gennemførelsen af BTWC |
| --- | --- |

c)

identifikation af behov for at fremme regionale og nationale aktiviteter, der sigter mod gennemførelsen af BTWC

| d) | fremme af og støtte til oprettelse af og tilslutning til nationale og regionale biosikkerhedsorganisationer |
| --- | --- |

d)

fremme af og støtte til oprettelse af og tilslutning til nationale og regionale biosikkerhedsorganisationer

| e) | anmodninger om udvidet bistand, der skal udføres under projekt nr.2. |
| --- | --- |

e)

anmodninger om udvidet bistand, der skal udføres under projekt nr.2.

2.1.3.   Projektbeskrivelse og gennemførelse

Der vil højst blive afholdt fire regionale eller subregionale workshopper, hvis det er relevant i samarbejde med internationale og regionale organisationer og i samordning med BTWC's 2012-2015-program for perioden mellem konferencerne.

Både deltagende og ikkedeltagende stater i BTWC vil blive indbudt til workshopperne, og dette gælder også for relevante internationale og regionale organisationer, nationale og regionale biosikkerhedsorganisationer, akademiske eksperter og ikkestatslige organisationer (ngo'er).

Regioner eller subregioner vil blive udvalgt med henblik på workshopper på grundlag af kriterier såsom tidligere aktiviteter inden for rammerne af fælles aktion 2006/184/FUSP og fælles aktion 2008/858/FUSP og Rådets fælles holdning 2006/242/FUSP (1), andre EU-aktiviteter (herunder projektet vedrørende ekspertisecentre), aktiviteter fra andre bistandsyderes side og anslåede behov for og interesse i en styrkelse af BTWC-processer i regionerne.

Workshopperne vil blive brugt til outreach og oplysninger om det udvidede bistandsprogram og disponible støtteaktiviteter.

2.2.   Projekt nr.2: Udvidede nationale programmer for gennemførelsesbistand

2.2.1.   Projektformål

Fremme universel tiltrædelse af BTWC og styrke de nationale kapaciteter til gennemførelse af forpligtelserne under BTWC, herunder CBM-indgivelser, ved hjælp af lovgivning, administrative foranstaltninger og håndhævelsesforanstaltninger, bevidstgørelse, adfærdskodekser, standarder for biosikkerhed og biosikring og etablering af retningslinjer for national samordning gennem udvidede bistandsprogrammer.

2.2.2.   Forventede projektresultater

| a) | øget antal deltagende stater i BTWC |
| --- | --- |

a)

øget antal deltagende stater i BTWC

| b) | staternes frivillige gennemførelse af BTWC forud for deres tiltrædelse af den |
| --- | --- |

b)

staternes frivillige gennemførelse af BTWC forud for deres tiltrædelse af den

| c) | vedtagelse af passende lovgivningsforanstaltninger og administrative foranstaltninger, herunder strafferetlige bestemmelser, der dækker hele det spektrum af forbud og forebyggende foranstaltninger, som er omhandlet i BTWC og udarbejdet af syvende gennemgangskonference |
| --- | --- |

c)

vedtagelse af passende lovgivningsforanstaltninger og administrative foranstaltninger, herunder strafferetlige bestemmelser, der dækker hele det spektrum af forbud og forebyggende foranstaltninger, som er omhandlet i BTWC og udarbejdet af syvende gennemgangskonference

| d) | reel gennemførelse og håndhævelse for at forebygge overtrædelser af BTWC og for at sanktionere overtrædelser |
| --- | --- |

d)

reel gennemførelse og håndhævelse for at forebygge overtrædelser af BTWC og for at sanktionere overtrædelser

| e) | indførelse eller forbedring af nationale mekanismer til indsamling af krævede oplysninger og årlige indgivelser af CBM'er med henblik på at øge antallet af stater, der deltager i udveksling af CBM'er |
| --- | --- |

e)

indførelse eller forbedring af nationale mekanismer til indsamling af krævede oplysninger og årlige indgivelser af CBM'er med henblik på at øge antallet af stater, der deltager i udveksling af CBM'er

| f) | bedre koordinering og netværkssamarbejde mellem alle de interessenter, der deltager i BTWC-processen, herunder nationale og regionale biosikkerhedsorganisationer og den private sektor, for at fremme en reel gennemførelse |
| --- | --- |

f)

bedre koordinering og netværkssamarbejde mellem alle de interessenter, der deltager i BTWC-processen, herunder nationale og regionale biosikkerhedsorganisationer og den private sektor, for at fremme en reel gennemførelse

| g) | fremme af bevidstgørende programmer, adfærdskodekser og standarder for biosikkerhed og biosikring. |
| --- | --- |

g)

fremme af bevidstgørende programmer, adfærdskodekser og standarder for biosikkerhed og biosikring.

2.2.3.   Projektbeskrivelse

Syvende gennemgangskonference bekræftede, at indførelse og gennemførelse af nødvendige nationale foranstaltninger vil kunne styrke BTWC's effektivitet. Konferencen opfordrede de deltagende stater til at vedtage love, administrative, retlige og andre foranstaltninger, der er beregnet til at styrke den nationale gennemførelse af BTWC og sørge for sikkerhed og sikring i forbindelse med mikrobiologiske eller andre biologiske stoffer eller toksiner. Konferencen understregede betydningen af udveksling af oplysninger mellem de deltagende stater på grundlag af CBM'er og erkendte behovet for at øge antallet af stater, der deltager i CBM'er. Konferencen var enig om, at der er behov for en yderligere fælles indsats fra de deltagende staters side gennem bilaterale, regionale og multilaterale aktiviteter for at fremme den universelle anvendelse af BTWC.

Baseret på erfaringerne fra fælles aktion 2008/858/FUSP vil der blive forelagt udvidede nationale programmer for gennemførelsesbistand til højst otte lande, der på grundlag af de regionale workshopper under projekt nr.1 anses som egnede.

Hvert program løber over ca. 12 måneder, indebærer deltagelse af EU-delegationer i modtagerlande og FN's regionale kontorer for nedrustning, hvis det er relevant, og omfatter:

| — | en første national workshop, der skal samle alle relevante nationale myndigheder og interessenter, introducere forskellige BTWC-koncepter, indkredse motiverede og pålidelige lokale partnere og foretage en indledende vurdering af behov og prioriteter |
| --- | --- |

—

en første national workshop, der skal samle alle relevante nationale myndigheder og interessenter, introducere forskellige BTWC-koncepter, indkredse motiverede og pålidelige lokale partnere og foretage en indledende vurdering af behov og prioriteter

| — | udvikling af en struktureret plan for bistand (handlingsplan) skræddersyet til modtagerlandet, der omfatter besøg af og/eller workshopper ved forskellige bistandsydere i løbet af programmets varighed samt uddannelse i EU-medlemsstater eller andetsteds |
| --- | --- |

—

udvikling af en struktureret plan for bistand (handlingsplan) skræddersyet til modtagerlandet, der omfatter besøg af og/eller workshopper ved forskellige bistandsydere i løbet af programmets varighed samt uddannelse i EU-medlemsstater eller andetsteds

| — | gennemførelse af handlingsplanen, med bistandsydere såsom Interpol, WHO, VERTIC, EU-medlemsstater, BTWC ISU og akademiske institutioner, der gennemfører de respektive bistandsaktiviteter (f.eks. udarbejdelse af lovgivning, uddannelse på området biosikkerhed/-biosikring, CBM-forberedelse, politiuddannelse, bevidstgørelse for videnskabelige medarbejdere, katastrofeberedskabsplaner, etc.) |
| --- | --- |

—

gennemførelse af handlingsplanen, med bistandsydere såsom Interpol, WHO, VERTIC, EU-medlemsstater, BTWC ISU og akademiske institutioner, der gennemfører de respektive bistandsaktiviteter (f.eks. udarbejdelse af lovgivning, uddannelse på området biosikkerhed/-biosikring, CBM-forberedelse, politiuddannelse, bevidstgørelse for videnskabelige medarbejdere, katastrofeberedskabsplaner, etc.)

| — | en afrundende workshop efter aktiviteternes afslutning, hvor trådene samles, myndighederne aflægger rapport om deres aktiviteter og fremskridt, og behov for yderligere eller fortsat bistand vurderes |
| --- | --- |

—

en afrundende workshop efter aktiviteternes afslutning, hvor trådene samles, myndighederne aflægger rapport om deres aktiviteter og fremskridt, og behov for yderligere eller fortsat bistand vurderes

| — | for at støtte universel anvendelse af BTWC kan der, hvor det er hensigtsmæssigt, forelægges udvidede nationale programmer for bistand til ikkedeltagende stater; i sådanne tilfælde indgår tiltrædelse af BTWC i handlingsplanen, der aftales med modtagerlandet |
| --- | --- |

—

for at støtte universel anvendelse af BTWC kan der, hvor det er hensigtsmæssigt, forelægges udvidede nationale programmer for bistand til ikkedeltagende stater; i sådanne tilfælde indgår tiltrædelse af BTWC i handlingsplanen, der aftales med modtagerlandet

| — | for at sikre effektiv og produktiv bistand arrangeres der en EU-workshop for EU-eksperter, der bistår modtagerlande under projekt nr.2, med det formål at drøfte bedste praksis og passende forberedelser af bistandsaktiviteter. |
| --- | --- |

—

for at sikre effektiv og produktiv bistand arrangeres der en EU-workshop for EU-eksperter, der bistår modtagerlande under projekt nr.2, med det formål at drøfte bedste praksis og passende forberedelser af bistandsaktiviteter.

2.3.   Projekt nr.3: Støtteredskaber og -aktiviteter

2.3.1.   Projektformål

Tilvejebringe forskellige redskaber og aktiviteter, der muliggør og støtter en effektiv national gennemførelse af BTWC, herunder indgivelse af CBM'er.

2.3.2.   Forventede projektresultater

| a) | vejledende brochure om national gennemførelse |
| --- | --- |

a)

vejledende brochure om national gennemførelse

| b) | revideret vejledende brochure om CBM'er |
| --- | --- |

b)

revideret vejledende brochure om CBM'er

| c) | system for elektronisk indgivelse af CBM'er |
| --- | --- |

c)

system for elektronisk indgivelse af CBM'er

| d) | øget deltagelse af udviklingslande i BTWC-programmet for perioden mellem konferencerne |
| --- | --- |

d)

øget deltagelse af udviklingslande i BTWC-programmet for perioden mellem konferencerne

| e) | øget kapacitet for så vidt angår FN's generalsekretærs mekanisme til efterforskning af påstået anvendelse af biologiske våben og toksinvåben. |
| --- | --- |

e)

øget kapacitet for så vidt angår FN's generalsekretærs mekanisme til efterforskning af påstået anvendelse af biologiske våben og toksinvåben.

2.3.3.   Projektbeskrivelse

Syvende gennemgangskonference besluttede, at styrkelsen af den nationale gennemførelse skal være et fast punkt på dagsordenen i forbindelse med 2012-2015-programmet for perioden mellem konferencerne. De spørgsmål, der skal behandles, omfatter specifikke foranstaltninger til fuld og omfattende gennemførelse af BTWC, især artikel III ogIV, og metoder til forbedring af den nationale gennemførelse og udveksling af bedste praksis og erfaringer.

Syvende gennemgangskonference besluttede at vedtage en revision af rapporteringsformularerne for indgivelser af CBM'er. Den besluttede endvidere, at ISU i samarbejde med de deltagende stater undersøger og udvikler mulighederne for elektronisk indgivelse af CBM'er.

Syvende gennemgangskonference drøftede og traf beslutning om specifikke foranstaltninger, der skal støtte og øge deltagelsen af udviklingslande, der deltager i BTWC, i møderne inden for rammerne af programmet for perioden mellem konferencerne.

Syvende gennemgangskonference henviste til FN's generalsekretærs mekanisme til efterforskning af påstået anvendelse af kemiske og biologiske våben. Den bør fremmes, bl.a. gennem specialiserede uddannelseskurser for eksperter.

Baseret på erfaringerne fra fælles aktion 2008/858/FUSP og i fortsættelse af afsluttede og/eller indledte aktiviteter vil følgende aktioner blive udført:

| a) | forberedelse af omfattende dokumentation (vejledende brochure), der giver en oversigt over forpligtelserne for de deltagende stater i BTWC og dækker nationale foranstaltninger til fuld og omfattende gennemførelse af BTWC. Brochuren udformes som et værktøjssæt af gennemførelsesforanstaltninger og kommer til at indeholde eksempler på bedste praksis, samtidig med at der tages højde for forskellene i de nationale procedurer. Eksperter fra EU-medlemsstaterne, de deltagende stater i BTWC, relevante internationale organisationer såvel som den ikkestatslige sektor, der beskæftiger sig med gennemførelsen af BTWC, vil blive hørt under processen med dens udarbejdelse. Brochuren udsendes på alle FN's officielle sprog. UN-ODA står for den overordnede koordination af udarbejdelsen af brochuren |
| --- | --- |

a)

forberedelse af omfattende dokumentation (vejledende brochure), der giver en oversigt over forpligtelserne for de deltagende stater i BTWC og dækker nationale foranstaltninger til fuld og omfattende gennemførelse af BTWC. Brochuren udformes som et værktøjssæt af gennemførelsesforanstaltninger og kommer til at indeholde eksempler på bedste praksis, samtidig med at der tages højde for forskellene i de nationale procedurer. Eksperter fra EU-medlemsstaterne, de deltagende stater i BTWC, relevante internationale organisationer såvel som den ikkestatslige sektor, der beskæftiger sig med gennemførelsen af BTWC, vil blive hørt under processen med dens udarbejdelse. Brochuren udsendes på alle FN's officielle sprog. UN-ODA står for den overordnede koordination af udarbejdelsen af brochuren

| b) | revision og videreudvikling af den vejledende brochure om CBM'er, der er udarbejdet i henhold til fælles aktion 2008/858/FUSP, i overensstemmelse med den beslutning, der blev truffet af syvende gennemgangskonference |
| --- | --- |

b)

revision og videreudvikling af den vejledende brochure om CBM'er, der er udarbejdet i henhold til fælles aktion 2008/858/FUSP, i overensstemmelse med den beslutning, der blev truffet af syvende gennemgangskonference

| c) | udvikling og vedligeholdelse af et elektronisk redskab til indgivelse, behandling og formidling af CBM'er (den elektroniske CBM-facilitet) |
| --- | --- |

c)

udvikling og vedligeholdelse af et elektronisk redskab til indgivelse, behandling og formidling af CBM'er (den elektroniske CBM-facilitet)

| d) | videreudvikling af ISU's websted og it- og kommunikationsredskaber i tilknytning hertil |
| --- | --- |

d)

videreudvikling af ISU's websted og it- og kommunikationsredskaber i tilknytning hertil

| e) | sponsorering af ekspertdeltagelse fra højst ti udviklingslande i BTWC-programmet for perioden mellem konferencerne |
| --- | --- |

e)

sponsorering af ekspertdeltagelse fra højst ti udviklingslande i BTWC-programmet for perioden mellem konferencerne

| f) | tilrettelæggelse af en international øvelse i forbindelse med FN's generalsekretærs mekanisme til efterforskning af påstået anvendelse af biologiske våben, med sponsoreret ekspertdeltagelse. |
| --- | --- |

f)

tilrettelæggelse af en international øvelse i forbindelse med FN's generalsekretærs mekanisme til efterforskning af påstået anvendelse af biologiske våben, med sponsoreret ekspertdeltagelse.

3.   PROCEDURE OG KOORDINATION

Gennemførelsen af projekterne iværksættes af en styringskomité med det formål at fastlægge procedurerne og de nærmere bestemmelser for samarbejdet. Styringskomitéen fører regelmæssigt og mindst en gang hvert halve år tilsyn med gennemførelsen af projekterne, bl.a. ved hjælp af elektroniske kommunikationsmidler.

Styringskomitéen vil komme til at bestå af repræsentanter for HR og UN-ODA.

Anmodninger fra deltagende stater, som ikke er EU-medlemsstater, om enhver form for bistand og samarbejde under denne afgørelse stiles til UN-ODA. UN-ODA gennemgår og bedømmer eventuelle anmodninger og forelægger anbefalinger for styringskomitéen. Styringskomitéen behandler anmodningerne om bistand såvel som handlingsplanerne og deres gennemførelse. På forslag af HR og under hensyn til resultaterne af drøftelserne i styringskomitéen træffer HR den endelige beslutning om modtagerlandene i samråd med Rådets kompetente arbejdsgrupper.

For at sikre, at modtagerlandene har et stærkt ejerskab til aktiviteter, som EU har taget initiativet til, og at disse er bæredygtige, er det meningen, at de udvalgte modtagere, når det er muligt og relevant, skal anmodes om at udarbejde handlingsplanerne, hvori de bl.a. opstiller en tidsplan for gennemførelsen af de finansierede aktiviteter (herunder også aktiviteter finansieret med nationale midler), nærmere oplysninger om projektets formål og varighed og de vigtigste involverede parter. UN-ODA eller, hvis det er mest hensigtsmæssigt, EU-medlemsstaterne tilknyttes udarbejdelsen af disse handlingsplaner. Projekterne gennemføres i overensstemmelse med handlingsplanerne.

4.   RAPPORTERING OG EVALUERING

UN-ODA forelægger hver sjette måned HR regelmæssige fremskridtsrapporter om gennemførelsen af projekterne. Herudover forelægges rapporter om individuelle bistandsaktiviteter, der finder sted inden for rammerne af de fastlagte handlingsplaner for modtagerlandene. Rapporterne sendes til den relevante arbejdsgruppe i Rådet, der foretager en vurdering af de fremskridt, der er gjort, og en overordnet evaluering af projekterne og eventuelt følger dem op.

Når det er muligt, underrettes de deltagende stater i BTWC om gennemførelsen af projekterne, bl.a. ved hjælp af elektroniske midler.

5.   DELTAGELSE AF EKSPERTER FRA EU-MEDLEMSSTATERNE

Aktiv deltagelse af eksperter fra EU-medlemsstaterne er en forudsætning for, at denne afgørelse kan gennemføres med succes. UN-ODA tilskyndes til at benytte disse eksperter. Deres udgifter til tjenesterejser i tilknytning til gennemførelsen af projekter dækkes af afgørelsen.

I forbindelse med planlagte bistandsbesøg (f.eks. juridisk bistand eller CBM-bistand) forventes det, at højst tre eksperter i højst fem dage vil blive anset for at være den normale praksis.

6.   VARIGHED

Den samlede anslåede varighed af projekternes gennemførelse er 24 måneder.

7.   STØTTEBERETTIGEDE PARTER

Aktiviteterne i tilknytning til universel anvendelse vil blive rettet mod stater, som ikke deltager i BTWC (både signatarstater og ikkesignatarstater).

Nationale gennemførelsesaktiviteter vil blive rettet mod både deltagende stater og stater, som ikke deltager i BTWC, samt repræsentanter for nationale og regionale biosikkerhedsorganisationer, den private sektor, den akademiske verden og ngo'er.

CBM-relaterede aktiviteter vil blive rettet mod stater, der deltager i BTWC.

8.   TREDJEPARTSREPRÆSENTANTER

Med henblik på at fremme det regionale ejerskab til projekterne og deres bæredygtighed vil deltagelse af EU-eksperter, herunder eksperter fra relevante regionale og internationale organisationer, blive finansieret af denne afgørelse. UN-ODA's deltagelse i BTWC-workshopper og -møder vil blive finansieret. Deltagelse af formanden for BTWC-deltagerstaternes møder kan finansieres ud fra en vurdering af den konkrete sag.

9.   GENNEMFØRELSESINSTANS — PERSONALE

Da de aktiviteter, der overlades til UN-ODA under denne afgørelse, ikke er dækket af budgettet, bliver der behov for ekstra personale.

---

(1)  EUT L 88 af 25.3.2006, s. 65.

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 196/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 196/67

---

RÅDETS AFGØRELSE 2012/422/FUSP

af 23. juli 2012

til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28 og artikel 31, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Unionen gennemfører aktivt EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben af 12. december 2003 og iværk-sætter de foranstaltninger, der er anført i kapitel III heri, herunder at gøre multilateralismen mere effektiv og fremme et stabilt internationalt og regionalt klima. |
| --- | --- |

(1)

Unionen gennemfører aktivt EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben af 12. december 2003 og iværk-sætter de foranstaltninger, der er anført i kapitel III heri, herunder at gøre multilateralismen mere effektiv og fremme et stabilt internationalt og regionalt klima.

| (2) | Unionen går ind for det multilaterale traktatsystem, der danner det retlige og normative grundlag for alle ikkespredningsbestræbelser. Unionens politik går ud på at arbejde for implementering og universalisering af de eksisterende normer for nedrustning og ikkespredning. Unionen hjælper tredjelande med at opfylde deres forpligtelser i henhold til multilaterale konventioner og ordninger. |
| --- | --- |

(2)

Unionen går ind for det multilaterale traktatsystem, der danner det retlige og normative grundlag for alle ikkespredningsbestræbelser. Unionens politik går ud på at arbejde for implementering og universalisering af de eksisterende normer for nedrustning og ikkespredning. Unionen hjælper tredjelande med at opfylde deres forpligtelser i henhold til multilaterale konventioner og ordninger.

| (3) | Den fælles erklæring fra Middelhavstopmødet i Paris den 13. juli 2008 om oprettelse af Middelhavsunionen bekræftede det fælles ønske om at opnå fred og regional sikkerhed i overensstemmelse med Barcelonaerklæringen, der blev vedtaget på Euro-Middelhavs-konferencen den 27.-28. november 1995, og som bl.a. fremmer den regionale sikkerhed ved at arbejde for ikkespredning af nukleare, kemiske og biologiske våben gennem tilslutning til og overholdelse af en kombination af internationale og regionale ikkespredningsordninger og aftaler om våbenkontrol og nedrustning såsom traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT), konventionen om kemiske våben, konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben, traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger og/eller regionale arrangementer som f.eks. zoner, som er fri for kernevåben og de tilhørende verifikations-ordninger, og ved i god tro at opfylde forpligtelserne i henhold til konventionerne om våben-kontrol, nedrustning og ikkespredning. |
| --- | --- |

(3)

Den fælles erklæring fra Middelhavstopmødet i Paris den 13. juli 2008 om oprettelse af Middelhavsunionen bekræftede det fælles ønske om at opnå fred og regional sikkerhed i overensstemmelse med Barcelonaerklæringen, der blev vedtaget på Euro-Middelhavs-konferencen den 27.-28. november 1995, og som bl.a. fremmer den regionale sikkerhed ved at arbejde for ikkespredning af nukleare, kemiske og biologiske våben gennem tilslutning til og overholdelse af en kombination af internationale og regionale ikkespredningsordninger og aftaler om våbenkontrol og nedrustning såsom traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT), konventionen om kemiske våben, konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben, traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger og/eller regionale arrangementer som f.eks. zoner, som er fri for kernevåben og de tilhørende verifikations-ordninger, og ved i god tro at opfylde forpligtelserne i henhold til konventionerne om våben-kontrol, nedrustning og ikkespredning.

| (4) | Parterne i Middelhavsunionen vil arbejde for, at Mellemøsten bliver fri for WMD (nukleare, kemiske og biologiske våben) og deres fremføringsmidler, og for, at dette kan kontrolleres gensidigt og effektivt. Parterne vil endvidere overveje praktiske skridt til bl.a. at forhindre spredning af nukleare, kemiske og biologiske våben samt for stor akkumulering af konventionelle våben. |
| --- | --- |

(4)

Parterne i Middelhavsunionen vil arbejde for, at Mellemøsten bliver fri for WMD (nukleare, kemiske og biologiske våben) og deres fremføringsmidler, og for, at dette kan kontrolleres gensidigt og effektivt. Parterne vil endvidere overveje praktiske skridt til bl.a. at forhindre spredning af nukleare, kemiske og biologiske våben samt for stor akkumulering af konventionelle våben.

| (5) | Den 19.-20. juni 2008 organiserede den Europæiske Union et seminar i Paris om mellemøstlig sikkerhed, ikkespredning af WMD og nedrustning med deltagelse af repræsentanter for staterne i regionen og EU-medlemsstaterne samt universitetsfolk og nationale kerneenergiagenturer. Deltagerne opford-rede Unionen til at fremme fortsat debat i forskellige fora og til gradvis at gå over til et mere for-melt format, som omfatter drøftelser mellem regeringsembedsmænd, på grundlag af Barcelonarammen, men som foregår i et geografisk mere inklusivt format. |
| --- | --- |

(5)

Den 19.-20. juni 2008 organiserede den Europæiske Union et seminar i Paris om mellemøstlig sikkerhed, ikkespredning af WMD og nedrustning med deltagelse af repræsentanter for staterne i regionen og EU-medlemsstaterne samt universitetsfolk og nationale kerneenergiagenturer. Deltagerne opford-rede Unionen til at fremme fortsat debat i forskellige fora og til gradvis at gå over til et mere for-melt format, som omfatter drøftelser mellem regeringsembedsmænd, på grundlag af Barcelonarammen, men som foregår i et geografisk mere inklusivt format.

| (6) | NPT-gennemgangskonferencen i 2010 understregede betydningen af en proces, der fører til fuldstændig gennemførelse af konferencens resolution fra 1995 om Mellemøsten (resolutionen fra 1995). Med henblik herpå godkendte konferencen en række praktiske skridt, bl.a. hensyntagen til alle tilbud om støtte til gennemførelsen af resolutionen fra 1995, herunder Unionens tilbud om at være vært for et seminar til opfølgning af det, der fandt sted i juni 2008. |
| --- | --- |

(6)

NPT-gennemgangskonferencen i 2010 understregede betydningen af en proces, der fører til fuldstændig gennemførelse af konferencens resolution fra 1995 om Mellemøsten (resolutionen fra 1995). Med henblik herpå godkendte konferencen en række praktiske skridt, bl.a. hensyntagen til alle tilbud om støtte til gennemførelsen af resolutionen fra 1995, herunder Unionens tilbud om at være vært for et seminar til opfølgning af det, der fandt sted i juni 2008.

| (7) | NPT-gennemgangskonferencen i 2010 anerkendte endvidere den vigtige rolle, civilsamfundet spiller ved at bidrage til gennemførelsen af resolutionen fra 1995, og tilskyndede til enhver bestræbelse i den henseende. |
| --- | --- |

(7)

NPT-gennemgangskonferencen i 2010 anerkendte endvidere den vigtige rolle, civilsamfundet spiller ved at bidrage til gennemførelsen af resolutionen fra 1995, og tilskyndede til enhver bestræbelse i den henseende.

| (8) | Den 6.-7. juli 2011 organiserede Unionen et seminar i Bruxelles for at fremme opbygningen af gensidig tillid og til støtte for en proces med henblik på at oprette en zone i Mellemøsten, som er fri for WMD og fremføringsmidler; på seminaret deltog højtstående repræsentanter for staterne i regionen, de tre stater, som er depositarer for NPT, EU-medlemsstaterne, andre interesserede stater samt universitetsfolk og officielle repræsentanter for de vigtigste regionale og internationale organisationer. Deltagerne opfordrede kraftigt Unionen til fortsat at lette processen hen imod oprettelse af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben i Mellemøsten, herunder gennem yderligere lignende initiativer forud for konferencen i 2012, som vil blive indkaldt af FN's generalsekretær og medsponsorerne af resolutionen fra 1995. |
| --- | --- |

(8)

Den 6.-7. juli 2011 organiserede Unionen et seminar i Bruxelles for at fremme opbygningen af gensidig tillid og til støtte for en proces med henblik på at oprette en zone i Mellemøsten, som er fri for WMD og fremføringsmidler; på seminaret deltog højtstående repræsentanter for staterne i regionen, de tre stater, som er depositarer for NPT, EU-medlemsstaterne, andre interesserede stater samt universitetsfolk og officielle repræsentanter for de vigtigste regionale og internationale organisationer. Deltagerne opfordrede kraftigt Unionen til fortsat at lette processen hen imod oprettelse af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben i Mellemøsten, herunder gennem yderligere lignende initiativer forud for konferencen i 2012, som vil blive indkaldt af FN's generalsekretær og medsponsorerne af resolutionen fra 1995.

| (9) | Den 14. oktober 2011 udpegede FN's generalsekretær og regeringerne for Den Russiske Føderation, Det Forenede Kongerige og USA som medsponsorer af NPT-resolutionen fra 1995 om Mellemøsten og traktatens depositarstater i samråd med regionernes stater under-statssekretær Jaakko Laajava til facilitator og udnævnte Finland til værtsregering for konfe-rencen i 2012 om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben. |
| --- | --- |

(9)

Den 14. oktober 2011 udpegede FN's generalsekretær og regeringerne for Den Russiske Føderation, Det Forenede Kongerige og USA som medsponsorer af NPT-resolutionen fra 1995 om Mellemøsten og traktatens depositarstater i samråd med regionernes stater under-statssekretær Jaakko Laajava til facilitator og udnævnte Finland til værtsregering for konfe-rencen i 2012 om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben.

| (10) | Siden november 2011 har Unionen haft tæt kontakt med facilitatoren, og hans medarbejdere for at yde yderligere støtte til processen med henblik på at oprette en zone i Mellemøsten, som er fri for kernevåben og alle andre masse-ødelæggelsesvåben — |
| --- | --- |

(10)

Siden november 2011 har Unionen haft tæt kontakt med facilitatoren, og hans medarbejdere for at yde yderligere støtte til processen med henblik på at oprette en zone i Mellemøsten, som er fri for kernevåben og alle andre masse-ødelæggelsesvåben —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Til opfølgning af seminaret i 2011 for at fremme opbygningen af gensidig tillid og til støtte for en proces med henblik på at oprette en zone i Mellemøsten, som er fri for WMD og fremføringsmidler, støtter Unionen aktiviteter med henblik på at fremme følgende mål:

| a) | at støtte det arbejde, der udføres af facilitatoren for konferencen i 2012 om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben |
| --- | --- |

a)

at støtte det arbejde, der udføres af facilitatoren for konferencen i 2012 om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben

| b) | at øge Unionens synlighed som global aktør og i regionen inden for ikkespredning |
| --- | --- |

b)

at øge Unionens synlighed som global aktør og i regionen inden for ikkespredning

| c) | at tilskynde til regional politisk og sikkerhedsrelateret dialog inden for civilsamfund og regeringer, navnlig mellem eksperter, embedsmænd og universitetsfolk |
| --- | --- |

c)

at tilskynde til regional politisk og sikkerhedsrelateret dialog inden for civilsamfund og regeringer, navnlig mellem eksperter, embedsmænd og universitetsfolk

| d) | at identificere konkrete tillidsskabende foranstaltninger, der kan udgøre praktiske skridt i retning af en zone i Mellemøsten, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler |
| --- | --- |

d)

at identificere konkrete tillidsskabende foranstaltninger, der kan udgøre praktiske skridt i retning af en zone i Mellemøsten, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler

| e) | at tilskynde til drøftelser om universalisering og gennemførelse af relevante interna-tionale traktater og andre instrumenter for at forhindre spredning af WMD og deres fremføringsmidler |
| --- | --- |

e)

at tilskynde til drøftelser om universalisering og gennemførelse af relevante interna-tionale traktater og andre instrumenter for at forhindre spredning af WMD og deres fremføringsmidler

| f) | at drøfte spørgsmål vedrørende fredelig udnyttelse af kerneenergi og internationalt og regionalt samarbejde herom. |
| --- | --- |

f)

at drøfte spørgsmål vedrørende fredelig udnyttelse af kerneenergi og internationalt og regionalt samarbejde herom.

2.   I den forbindelse spænder de projekter, som Unionen skal støtte, over følgende specifikke aktivi-teter:

| a) | at tilvejebringe midler til tilrettelæggelse af et arrangement til opfølgning af EU-seminarerne i 2008 og 2011, som skal afholdes inden konferencen i 2012 i form af et spor 2-seminar |
| --- | --- |

a)

at tilvejebringe midler til tilrettelæggelse af et arrangement til opfølgning af EU-seminarerne i 2008 og 2011, som skal afholdes inden konferencen i 2012 i form af et spor 2-seminar

| b) | at tilvejebringe midler til udarbejdelse af baggrundsartikler om emner, som skal behandles på opfølgningsseminaret |
| --- | --- |

b)

at tilvejebringe midler til udarbejdelse af baggrundsartikler om emner, som skal behandles på opfølgningsseminaret

| c) | at tilvejebringe midler til udarbejdelse af en særlig side på webstedet for EU-konsortiet for ikkespredning bestående af tænketanke |
| --- | --- |

c)

at tilvejebringe midler til udarbejdelse af en særlig side på webstedet for EU-konsortiet for ikkespredning bestående af tænketanke

| d) | at tilvejebringe midler, så ikkestatslige eksperter fra EU efter behov og i tæt samarbejde med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) kan deltage i relevante officielle ikkestatslige spor 2-initiativer som f.eks. Ammanrammen. |
| --- | --- |

d)

at tilvejebringe midler, så ikkestatslige eksperter fra EU efter behov og i tæt samarbejde med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) kan deltage i relevante officielle ikkestatslige spor 2-initiativer som f.eks. Ammanrammen.

Bilaget indeholder en detaljeret beskrivelse af projekterne.

Artikel 2

1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) er ansvarlig for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske gennemførelse af de projekter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, varetages af EU-konsortiet for ikkespredning, der udfører denne opgave under HR's ansvar. Med henblik herpå indgår HR de nødvendige arrangementer med EU-konsortiet for ikkespredning.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, nævnte projekter er på 352 000 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres med beløbet i stk. 1, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Unionens budget.

3.   Kommissionen overvåger, at de i stk. 1 omhandlede udgifter forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med EU-konsortiet for ikkespredning. I aftalen fast-sættes det, at EU-konsortiet for ikkespredning skal sørge for, at Unionens bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.

4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle van-skeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for aftalens indgåelse.

Artikel 4

1.   Den højtstående repræsentant aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter udarbejdet af EU-konsortiet for ikkespredning. Disse rapporter danner grundlag for Rådets evaluering.

2.   Kommissionen oplyser om de finansielle aspekter af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter.

Artikel 5

1.   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

2.   Denne afgørelse udløber 18 måneder efter indgåelsen af den i artikel 3, stk. 3, omhandlede finansieringsaftale. Den udløber dog seks måneder efter ikrafttrædelsen, hvis der ikke er indgået nogen finansieringsaftale inden da.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2012.

På Rådets vegne

C. ASHTON

Formand

---

BILAG

Projekter til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben

1.   MÅL

I Barcelonaerklæringen, der blev vedtaget på Euro-Middelhavs-konferencen den 27.-28. november 1995, var Unionen og dets Middelhavspartnere enige om at bestræbe sig på, at Mellemøsten gøres til en effektivt kontrollerbar zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben (WMD) og deres fremføringsmidler. I 2008 bekræftede den fælles erklæring fra Paristopmødet om Mellemøsten, at Unionen er rede til at overveje og tage praktiske skridt til at forberede den fuldstændige gennemførelse af NPT-gennemgangskonferencens resolution fra 1995 om Mellemøsten ("resolutio-nen fra 1995") og oprettelsen af en sådan zone. Disse praktiske skridt blev første gang drøftet under Unionens seminar i juni 2008 i Paris om mellemøstlig sikkerhed, ikkespredning af WMD og nedrustning og blev efterfølgende udpeget på Unionens seminar i juli 2011 i Bruxelles for at fremme opbygningen af gensidig tillid og til støtte for en proces med henblik på at oprette en zone i Mellemøsten, som er fri for WMD og fremføringsmidler.

Efter Unionens opfattelse bør de praktiske skridt bl.a. fremme universel tilslutning til og overholdelse af alle multilaterale aftaler og instrumenter inden for ikkespredning, våbenkontrol og nedrustning så-som traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT), konventionen om kemiske våben, konven-tionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben, traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger og Haagadfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler samt IAEA's generelle kontrolaftaler og tillægsprotokollen. Indledningen af forhandlinger om en traktat om forbud mod produktion af fissilt materiale til fremstilling af kernevåben eller andre nukleare sprænglegemer vil være endnu et afgørende skridt i den forbindelse. Sådanne skridt kunne udgøre en vigtig regional tillidsskabende foranstaltning med henblik på oprettelsen af en kontrollerbar zone, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler.

Unionen ønsker at fortsætte og intensivere den politiske dialog og sikkerhedsdialogen mellem de relevante partnere i Middelhavsunionen og alle andre lande i Mellemøsten om spørgsmål vedrørende oprettelsen af en zone, som er fri for WMD. Unionen er af den opfattelse, at udarbejdelse og gennemførelse af konkrete tillidsskabende foranstaltninger kan lette fremskridt hen imod en WMD-fri zone.

På baggrund af den voksende interesse for at udvikle udnyttelsen af kerneenergi til fredelige formål i regionen bør der udfoldes bestræbelser på at sikre, at udviklingen til fredelige formål finder sted i overensstemmelse med de bedste standarder for sikkerhed og ikkespredning. Unionen støtter fortsat de afgørelser og den resolution om Mellemøsten, der blev vedtaget på NPT-gennemgangs- og forlængelseskonferencen i 1995, samt slutdokumenterne fra NPT-gennemgangskonferencen i 2000 og NPT-gennemgangskonferencen i 2010. NPT-gennemgangskonferencen i 2000 godkendte flere praktiske skridt, herunder bl.a. indkaldelse af en konference i 2012 om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben, samt hensyntagen til alle tilbud om støtte til gennemførelsen af resolutionen fra 1995.

Efter de gode resultater, der blev opnået på Unionens seminar i juli 2011, mener Unionen, at disse mål kan fremmes gennem endnu et seminar til støtte for konferencen i 2012.

Unionen ønsker at støtte ovennævnte mål ved at:

| — | tilrettelægge et opfølgningsseminar, der skal afholdes inden konferencen i 2012 |
| --- | --- |

—

tilrettelægge et opfølgningsseminar, der skal afholdes inden konferencen i 2012

| — | tilvejebringe midler til udfærdigelse af politiske baggrundsartikler udarbejdet af eksperter fra regionen og andre steder til støtte for opfølgningsseminaret |
| --- | --- |

—

tilvejebringe midler til udfærdigelse af politiske baggrundsartikler udarbejdet af eksperter fra regionen og andre steder til støtte for opfølgningsseminaret

| — | tilvejebringe midler til oprettelse af en særlig side på webstedet for EU-konsortiet for ikkespredning (www.non-proliferation.eu) |
| --- | --- |

—

tilvejebringe midler til oprettelse af en særlig side på webstedet for EU-konsortiet for ikkespredning (www.non-proliferation.eu)

| — | tilvejebringe midler, så ikkestatslige eksperter fra Unionen efter behov og i tæt koordination med EU-Udenrigstjenesten, kan deltage i relevante officielle ikkestatslige spor 2-initiativer som f.eks. Ammanrammen. |
| --- | --- |

—

tilvejebringe midler, så ikkestatslige eksperter fra Unionen efter behov og i tæt koordination med EU-Udenrigstjenesten, kan deltage i relevante officielle ikkestatslige spor 2-initiativer som f.eks. Ammanrammen.

2.   BESKRIVELSE AF PROJEKTERNE

2.1.   Projekt 1: Seminar, forud for konferencen i 2012, til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseøde-læggelsesvåben

2.1.1.   Projektformål

| a) | forud for konferencen i 2012 at afholde et arrangement i form af et generelt spor 2-møde til opfølgning af EU-seminaret den 6.-7. juli 2011 i Bruxelles for at fremme en proces med henblik på at oprette en zone i Mellemøsten, som er fri for WMD og fremføringsmidler. |
| --- | --- |

a)

forud for konferencen i 2012 at afholde et arrangement i form af et generelt spor 2-møde til opfølgning af EU-seminaret den 6.-7. juli 2011 i Bruxelles for at fremme en proces med henblik på at oprette en zone i Mellemøsten, som er fri for WMD og fremføringsmidler.

| b) | at drøfte spørgsmål vedrørende regional sikkerhed i Mellemøsten, herunder spredning af WMD og deres fremføringsmidler og konventionelle spørgsmål |
| --- | --- |

b)

at drøfte spørgsmål vedrørende regional sikkerhed i Mellemøsten, herunder spredning af WMD og deres fremføringsmidler og konventionelle spørgsmål

| c) | at undersøge mulige tillidsskabende foranstaltninger for at lette en proces hen imod oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben |
| --- | --- |

c)

at undersøge mulige tillidsskabende foranstaltninger for at lette en proces hen imod oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben

| d) | at drøfte mulighederne for universalisering og gennemførelse af internationale ikkespred-nings- og nedrustningstraktater og andre instrumenter |
| --- | --- |

d)

at drøfte mulighederne for universalisering og gennemførelse af internationale ikkespred-nings- og nedrustningstraktater og andre instrumenter

| e) | at undersøge udsigterne for fredeligt nukleart samarbejde og bistandsaktiviteter i tilknytning hertil. |
| --- | --- |

e)

at undersøge udsigterne for fredeligt nukleart samarbejde og bistandsaktiviteter i tilknytning hertil.

2.1.2.   Forventede resultater af Projektet

| a) | at støtte facilitatoren for konfe-rencen i 2012 om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben forud for tilrettelæggelsen af dette arrangement |
| --- | --- |

a)

at støtte facilitatoren for konfe-rencen i 2012 om oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben forud for tilrettelæggelsen af dette arrangement

| b) | at uddybe dialogen og skabe tillid inden for civilsamfund og regeringer for at opnå yderligere fremskridt til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben |
| --- | --- |

b)

at uddybe dialogen og skabe tillid inden for civilsamfund og regeringer for at opnå yderligere fremskridt til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben

| c) | at øge den gensidige forståelse af spørgsmål, der påvirker den regionale sikkerhedsprob-lematik, herunder spredning af WMD og deres fremføringsmidler og konventionelle spørgsmål |
| --- | --- |

c)

at øge den gensidige forståelse af spørgsmål, der påvirker den regionale sikkerhedsprob-lematik, herunder spredning af WMD og deres fremføringsmidler og konventionelle spørgsmål

| d) | at øge opmærksomheden omkring, kendskabet til og forståelsen af de praktiske skridt, der kræves for oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for WMD og deres fremførings-midler |
| --- | --- |

d)

at øge opmærksomheden omkring, kendskabet til og forståelsen af de praktiske skridt, der kræves for oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for WMD og deres fremførings-midler

| e) | at bidrage til bestræbelserne for universalisering og gennemførelse af internationale ikke-sprednings- og nedrustningstraktater og andre instrumenter |
| --- | --- |

e)

at bidrage til bestræbelserne for universalisering og gennemførelse af internationale ikke-sprednings- og nedrustningstraktater og andre instrumenter

| f) | at lette internationalt og regionalt samarbejde om fredelig udnyttelse af kerneenergi i overensstemmelse med de bedste standarder for nuklear sikkerhed og ikkespredning. |
| --- | --- |

f)

at lette internationalt og regionalt samarbejde om fredelig udnyttelse af kerneenergi i overensstemmelse med de bedste standarder for nuklear sikkerhed og ikkespredning.

2.1.3.   Projektbeskrivelse

Projektet går ud på at tilrettelægge et todagesseminar, der helst skal finde sted i Bruxelles eller i Mellemøsten. Deltagerne omfatter repræsentanter for de relevante EU-institutioner, EU-medlemsstaterne, samtlige lande i Mellemøsten, kernevåbenstater, relevante internationale organi-sationer og akademiske eksperter. Omkring 150 repræsentanter ventes at deltage.

Drøftelserne vil blive ledet af akademiske eksperter. På grund af den følsomme karakter af de emner, der skal behandles, vil drøftelserne blive ført efter Chatham House-reglen for at give mulighed for en mere uformel og åben debat, uden at kilden til de oplysninger, der fremkommer på mødet, identificeres.

De indbudte deltagere og talere (universitetsfolk og ikke-EU-ansatte embedsmænd) vil få deres udgifter dækket til rejse, indkvartering og dagpenge. Ifølge Rådets afgørelse skal der også afsættes finansielle midler til dækning af alle andre udgifter, herunder konferencefaciliteter, udstyr, frokoster, middage og kaffepauser. Seminarets arbejdssprog er engelsk.

EU-konsortiet for ikkespredning indbyder i tæt samråd med repræsentanten for den højtstående repræsentant og EU-medlemsstaterne deltagere til seminaret og udarbejder dagsordenen for kon-ferencen.

EU-konsortiet for ikkespredning udarbejder en rapport om møderne, som sendes til repræsentanten for den højtstående repræsentant og facilitatoren. Rapporten kan uddeles til relevante organer i Unionen, alle lande i Mellemøsten, andre interesserede lande og kompetente internationale organisationer.

2.2.   Projekt 2: Baggrundsartikler

2.2.1.   Projektformål

| a) | at levere op til 20 baggrundsartikler om emner, som seminaret dækker, til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben |
| --- | --- |

a)

at levere op til 20 baggrundsartikler om emner, som seminaret dækker, til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseødelæggelsesvåben

| b) | at tilvejebringe redskaber til forståelse af den regionale sikkerhedsproblematik, herunder spredning af WMD og deres fremføringsmidler og konventionelle spørgsmål |
| --- | --- |

b)

at tilvejebringe redskaber til forståelse af den regionale sikkerhedsproblematik, herunder spredning af WMD og deres fremføringsmidler og konventionelle spørgsmål

| c) | at identificere mulige tillidsskabende foranstaltninger, der kan udgøre praktiske skridt i retning af oprettelsen i Mellemøsten af en zone, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler |
| --- | --- |

c)

at identificere mulige tillidsskabende foranstaltninger, der kan udgøre praktiske skridt i retning af oprettelsen i Mellemøsten af en zone, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler

| d) | at identificere måder, hvorpå der kan opnås yderligere fremskridt med hensyn til universalisering og gennemførelse af internationale ikkesprednings- og nedrustningstraktater og andre instrumenter |
| --- | --- |

d)

at identificere måder, hvorpå der kan opnås yderligere fremskridt med hensyn til universalisering og gennemførelse af internationale ikkesprednings- og nedrustningstraktater og andre instrumenter

| e) | at identificere muligheder for fredeligt nukleart samarbejde på baggrund af landenes energipolitik og -behov. |
| --- | --- |

e)

at identificere muligheder for fredeligt nukleart samarbejde på baggrund af landenes energipolitik og -behov.

2.2.2.   Forventede resultater af projektet

| a) | at seminaret tilføres idéer og forslag til støtte for en tillidsskabende proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler, og der bidrages til gennemførelse af en målrettet og struktureret drøftelse om alle relevante spørgsmål |
| --- | --- |

a)

at seminaret tilføres idéer og forslag til støtte for en tillidsskabende proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler, og der bidrages til gennemførelse af en målrettet og struktureret drøftelse om alle relevante spørgsmål

| b) | inden for civilsamfund og regeringer opmærksomheden omkring, kendskabet til og forståelsen af spørgsmål vedrørende en zone, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler, og regional sikkerhed i Mellemøsten øges |
| --- | --- |

b)

inden for civilsamfund og regeringer opmærksomheden omkring, kendskabet til og forståelsen af spørgsmål vedrørende en zone, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler, og regional sikkerhed i Mellemøsten øges

| c) | der leveres politiske og/eller operationelle politikvalgmuligheder for regeringer og internationale organisationer for at lette processen hen imod oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler, og regional sikkerhed. |
| --- | --- |

c)

der leveres politiske og/eller operationelle politikvalgmuligheder for regeringer og internationale organisationer for at lette processen hen imod oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler, og regional sikkerhed.

2.2.3.   Projektbeskrivelse

Ifølge projektet skal der udarbejdes op til 20 baggrundsartikler på hver 5-10 sider. Disse baggrundsartikler udarbejdes eller bestilles af EU-konsortiet for ikkespredning og repræsenterer ikke nødvendigvis EU-institutionernes og medlemsstaternes synspunkter. EU-konsortiet for ikkespredning vil udsende en indkaldelse af artikler for at opfordre eksperter fra regionen til at deltage.

Baggrundsartiklerne vil dække de emner, der skal drøftes på seminaret, til støtte for en proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for kernevåben og alle andre masseøde-læggelsesvåben. I hver artikel opstilles der politiske og/eller operationelle politikvalgmuligheder.

Baggrundsartiklerne vil blive forelagt for deltagerne i seminaret, relevante organer i Unionen og medlemsstaterne, samtlige lande i Mellemøsten, andre interesserede lande og kompetente inter-nationale organisationer. Baggrundsartiklerne kan offentliggøres på webstedet for EU-konsortiet for ikkespredning.

Baggrundsartiklerne kan samles i et enkelt bind og offentliggøres under ét efter seminaret.

2.3.   Projekt 3: Udarbejdelse af en særlig side på webstedet for EU-konsortiet for ikkespred-ning, der består af tænketanke

2.3.1.   Projektformål

| a) | at tilskynde til drøftelser og indbyrdes kontakter mellem regeringsembedsmænd og civilsam-fund, ngo'er og universitetsfolk |
| --- | --- |

a)

at tilskynde til drøftelser og indbyrdes kontakter mellem regeringsembedsmænd og civilsam-fund, ngo'er og universitetsfolk

| b) | at udarbejde en særlig side, hvor tænketanke, der beskæftiger sig med ikkespredning, kan dele deres uafhængige synspunkter og analyser vedrørende de emner, seminaret dækker. |
| --- | --- |

b)

at udarbejde en særlig side, hvor tænketanke, der beskæftiger sig med ikkespredning, kan dele deres uafhængige synspunkter og analyser vedrørende de emner, seminaret dækker.

2.3.2.   Forventede resultater af projektet

At dvekslingen af synspunkter lettes og civilsamfundets, ngo'ers og universitetsfolks bidrag til processen med henblik på oprettelse af en masseødelæggelsesvåbenfri zone i Mellemøsten øges.

2.3.3.   Projektbeskrivelse

Ifølge projektet skal der udarbejdes en særlig side for mødet på webstedet for EU-konsortiet for ikkespredning. På den særlige side vil man gratis kunne downloade alle relevante dokumenter, herunder dokumenter, der udarbejdes og offentliggøres med henblik på seminaret, og dokumenter fra uafhængige tænketanke, der ønsker at dele deres forskningsresultater om de emner, seminaret dækker.

2.4.   Projekt 4: Deltagelse af ikkestatslige eksperter fra Unionen efter behov og i tæt koordination med EU-Udenrigstjenesten i relevante officielle ikkestatslige spor 2-initiativer som f.eks. Ammanrammen. Finansiering af relevante tematiske ad hoc-initiativer

2.4.1.   Projektformål

At garantere en passende deltagelse og fuld repræsentation af EU-eksperter, herunder ved at finansiere tematiske initiativer, i relevante officielle ikkestatslige spor 2-initiativer med international eller regional rækkevidde, der allerede er iværksat (Ammanrammen) eller inden for den nærmeste fremtid vil blive iværksat for at understøtte processen hen imod oprettelse af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben i Mellemøsten.

2.4.2.   Forventede resultater af projektet

Indsamling af oplysninger og tematiske publikationer, vedligeholdelse af nyttige netværk og indvirke positivt på den samlede proces hen imod oprettelse af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben i Mellemøsten.

2.4.3.   Projektbeskrivelse

Støtte deltagelse af ikkestatslige eksperter fra Unionen, når der ikke deltager EU-embedsmænd, i relevante officielle ikkestatslige spor 2-initiativer med international eller regional rækkevidde.

3.   VARIGHED

Den samlede anslåede varighed af projekternes gennemførelse er 18 måneder.

4.   STØTTEBERETTIGEDE

Støtteberettigede i dette projekt er:

| a) | landene i Mellemøsten |
| --- | --- |

a)

landene i Mellemøsten

| b) | andre interesserede lande |
| --- | --- |

b)

andre interesserede lande

| c) | relevante internationale organisationer |
| --- | --- |

c)

relevante internationale organisationer

| d) | civilsamfundet. |
| --- | --- |

d)

civilsamfundet.

5.   PROCEDUREMÆSSIGE ASPEKTER, KOORDINATION OG STYRINGSKOMITÉ

Styringskomitéen sammensættes af repræsentanter for den højtstående repræsentant og repræsentanter for gennemførelsesinstansen for hvert specifikt projekt. Styringskomitéen fører regelmæssigt og mindst hvert halve år tilsyn med gennemførelsen af Rådets afgørelse, bl.a. ved hjælp af elektroniske kommunikationsmidler.

6.   GENNEMFØRELSESINSTANSER

Den tekniske gennemførelse af denne rådsafgørelse overlades til EU-konsortiet for ikkespredning.

EU-konsortiet for ikkespredning varetager sine opgaver under den højtstående repræsentants ansvar. Ved udførelsen af sine aktiviteter samarbejder det, hvis det er relevant, med den højtstående repræsentant, EU-medlemsstaterne, andre deltagende stater og internationale organisationer.

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 196/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 196/74

---

RÅDETS AFGØRELSE 2012/423/FUSP

af 23. juli 2012

til støtte for ikkespredning af ballistiske missiler inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben og af Rådets fælles holdning 2003/805/FUSP

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28 og artikel 31, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, der i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, der skal træffes både i Den Europæiske Union og i tredjelande til bekæmpelse af sådan spredning. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, der i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, der skal træffes både i Den Europæiske Union og i tredjelande til bekæmpelse af sådan spredning.

| (2) | Unionen gennemfører aktivt denne strategi og iværksætter de foranstaltninger, der er anført i kapitel II og III heri, herunder at frigive finansielle midler til støtte for specifikke projekter, der medfører fremme af det multilaterale ikkespredningssystem og af multilaterale tillidsskabende foranstaltninger. Haag-adfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler ("kodeksen" eller "HCoC") er en integrerende del af dette system. Den har til formål at forebygge og begrænse spredningen af ballistiske missilsystemer, der kan fremføre masseødelæggelsesvåben, og relaterede teknologier. |
| --- | --- |

(2)

Unionen gennemfører aktivt denne strategi og iværksætter de foranstaltninger, der er anført i kapitel II og III heri, herunder at frigive finansielle midler til støtte for specifikke projekter, der medfører fremme af det multilaterale ikkespredningssystem og af multilaterale tillidsskabende foranstaltninger. Haag-adfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler ("kodeksen" eller "HCoC") er en integrerende del af dette system. Den har til formål at forebygge og begrænse spredningen af ballistiske missilsystemer, der kan fremføre masseødelæggelsesvåben, og relaterede teknologier.

| (3) | Rådet vedtog den 17. november 2003 fælles holdning 2003/805/FUSP (1) om styrkelse af multilaterale aftaler og fremme af deres universelle karakter på området for ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler.
  Den fælles holdning opfordrer bl.a. til at fremme, at så mange lande som muligt tilslutter sig kodeksen, især dem med ballistiske missilkapaciteter, samt til yderligere udvikling og gennemførelse af kodeksen, navnlig dens tillidsskabende foranstaltninger, og fremme af en tættere forbindelse mellem kodeksen og FN's multilaterale ikkespredningssystem. |
| --- | --- |

(3)

Rådet vedtog den 17. november 2003 fælles holdning 2003/805/FUSP (1) om styrkelse af multilaterale aftaler og fremme af deres universelle karakter på området for ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler.

Den fælles holdning opfordrer bl.a. til at fremme, at så mange lande som muligt tilslutter sig kodeksen, især dem med ballistiske missilkapaciteter, samt til yderligere udvikling og gennemførelse af kodeksen, navnlig dens tillidsskabende foranstaltninger, og fremme af en tættere forbindelse mellem kodeksen og FN's multilaterale ikkespredningssystem.

| (4) | Den 8. december 2008 vedtog Rådet konklusioner og dokumentet med titlen "Nye EU-aktionslinjer i bekæmpelsen af spredning af masseødelæggelsesvåben (WMD) og deres fremføringsmidler", hvori det hedder, at spredning af WMD og deres fremføringsmidler fortsat er en af de største sikkerhedsudfordringer, og at ikkespredningsaktiviteter udgør en væsentlig del af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. På baggrund af de fremskridt, der er gjort, og den igangværende indsats for at gennemføre "de nye aktionslinjer" vedtog Rådet i december 2010 at forlænge perioden for gennemførelse af dem indtil udgangen af 2012. |
| --- | --- |

(4)

Den 8. december 2008 vedtog Rådet konklusioner og dokumentet med titlen "Nye EU-aktionslinjer i bekæmpelsen af spredning af masseødelæggelsesvåben (WMD) og deres fremføringsmidler", hvori det hedder, at spredning af WMD og deres fremføringsmidler fortsat er en af de største sikkerhedsudfordringer, og at ikkespredningsaktiviteter udgør en væsentlig del af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. På baggrund af de fremskridt, der er gjort, og den igangværende indsats for at gennemføre "de nye aktionslinjer" vedtog Rådet i december 2010 at forlænge perioden for gennemførelse af dem indtil udgangen af 2012.

| (5) | Rådet vedtog den 18. december 2008 afgørelse 2008/974/FUSP (2) til støtte for Haag-adfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben. Nævnte afgørelse gjorde den effektive fremme af kodeksens universelle karakter og overholdelsen af dens principper mulig. Det er en prioritet for Unionen at fortsætte dialogen blandt stater, der har tilsluttet sig kodeksen, og blandt ikketilsluttede stater med henblik på yderligere at fremme kodeksens universelle karakter samt dens gennemførelse og forbedring. Nærværende opfølgningsafgørelse bør bidrage til denne proces. |
| --- | --- |

(5)

Rådet vedtog den 18. december 2008 afgørelse 2008/974/FUSP (2) til støtte for Haag-adfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben. Nævnte afgørelse gjorde den effektive fremme af kodeksens universelle karakter og overholdelsen af dens principper mulig. Det er en prioritet for Unionen at fortsætte dialogen blandt stater, der har tilsluttet sig kodeksen, og blandt ikketilsluttede stater med henblik på yderligere at fremme kodeksens universelle karakter samt dens gennemførelse og forbedring. Nærværende opfølgningsafgørelse bør bidrage til denne proces.

| (6) | Uden for HCoC giver den fortsatte spredning af ballistiske missiler, der kan fremføre masseødelæggelsesvåben, anledning til stigende bekymring for det internationale samfund, især de igangværende missilprogrammer i Mellemøsten, Nordøstasien og Sydasien, herunder Iran og Den Demokratiske Folkerepublik Korea. |
| --- | --- |

(6)

Uden for HCoC giver den fortsatte spredning af ballistiske missiler, der kan fremføre masseødelæggelsesvåben, anledning til stigende bekymring for det internationale samfund, især de igangværende missilprogrammer i Mellemøsten, Nordøstasien og Sydasien, herunder Iran og Den Demokratiske Folkerepublik Korea.

| (7) | FN's Sikkerhedsråd understregede i sin resolution (UNSCR) 1540 (2004) og gentog i UNSCR 1977 (2011), at spredning af nukleare, kemiske og biologiske våben og deres fremføringsmidler udgør en trussel mod den internationale fred og sikkerhed, og pålagde stater blandt andet at afholde sig fra på nogen måde at støtte ikkestatslige aktører i at udvikle, erhverve, fremstille, besidde, transportere, afhænde eller anvende nukleare, kemiske eller biologiske våben og deres fremføringsmidler. Truslen mod den internationale fred og sikkerhed fra nukleare, kemiske og biologiske våben og deres fremføringsmidler blev igen bekræftet i UNSCR 1887 (2009) om ikkespredning af kernevåben og atomnedrustning. FN's Sikkerhedsråd besluttede desuden i UNSCR 1929 (2010) blandt andet på grundlag af tidligere sikkerhedsrådsresolutioner, at Iran ikke må indlede aktiviteter vedrørende ballistiske missiler, der kan fremføre kernevåben, herunder affyringer, der anvender teknologi vedrørende ballistiske missiler, og at stater skal træffe alle fornødne foranstaltninger til at hindre overførsel af teknologi eller teknisk bistand vedrørende sådanne aktiviteter til Iran. Denne afgørelse bør mere generelt have til formål at støtte en række aktiviteter til bekæmpelse af spredning af ballistiske missiler – |
| --- | --- |

(7)

FN's Sikkerhedsråd understregede i sin resolution (UNSCR) 1540 (2004) og gentog i UNSCR 1977 (2011), at spredning af nukleare, kemiske og biologiske våben og deres fremføringsmidler udgør en trussel mod den internationale fred og sikkerhed, og pålagde stater blandt andet at afholde sig fra på nogen måde at støtte ikkestatslige aktører i at udvikle, erhverve, fremstille, besidde, transportere, afhænde eller anvende nukleare, kemiske eller biologiske våben og deres fremføringsmidler. Truslen mod den internationale fred og sikkerhed fra nukleare, kemiske og biologiske våben og deres fremføringsmidler blev igen bekræftet i UNSCR 1887 (2009) om ikkespredning af kernevåben og atomnedrustning. FN's Sikkerhedsråd besluttede desuden i UNSCR 1929 (2010) blandt andet på grundlag af tidligere sikkerhedsrådsresolutioner, at Iran ikke må indlede aktiviteter vedrørende ballistiske missiler, der kan fremføre kernevåben, herunder affyringer, der anvender teknologi vedrørende ballistiske missiler, og at stater skal træffe alle fornødne foranstaltninger til at hindre overførsel af teknologi eller teknisk bistand vedrørende sådanne aktiviteter til Iran. Denne afgørelse bør mere generelt have til formål at støtte en række aktiviteter til bekæmpelse af spredning af ballistiske missiler –

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   For at sikre den fortsatte og praktiske gennemførelse af visse af elementerne i EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben skal Unionen:

| a) | støtte aktiviteter til støtte for Haag-adfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler, navnlig med henblik på:






  — | at fremme kodeksens universelle karakter og især fremme, at alle stater med ballistiske missilkapaciteter tilslutter sig kodeksen |
| --- | --- | --- |

a)

støtte aktiviteter til støtte for Haag-adfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler, navnlig med henblik på:

—

at fremme kodeksens universelle karakter og især fremme, at alle stater med ballistiske missilkapaciteter tilslutter sig kodeksen

| — | at støtte gennemførelsen af kodeksen |
| --- | --- |

—

at støtte gennemførelsen af kodeksen

| — | at øge kodeksens synlighed, især i forbindelse med tiåret for undertegnelsen af den |
| --- | --- |

—

at øge kodeksens synlighed, især i forbindelse med tiåret for undertegnelsen af den

| b) | mere generelt støtte en række aktiviteter til bekæmpelse af spredning af ballistiske missiler, som navnlig sigter mod at øge bevidstheden om denne trussel, optrappe indsatsen for at øge effektiviteten af de multilaterale instrumenter, opbygge støtte til initiativer til at imødegå disse specifikke udfordringer og bistå interesserede lande med nationalt at styrke deres relevante eksportkontrolregimer. |
| --- | --- |

b)

mere generelt støtte en række aktiviteter til bekæmpelse af spredning af ballistiske missiler, som navnlig sigter mod at øge bevidstheden om denne trussel, optrappe indsatsen for at øge effektiviteten af de multilaterale instrumenter, opbygge støtte til initiativer til at imødegå disse specifikke udfordringer og bistå interesserede lande med nationalt at styrke deres relevante eksportkontrolregimer.

2.   I den forbindelse spænder de projekter, som Unionen skal støtte, over følgende specifikke aktiviteter:

| a) | aktiviteter til støtte for kodeksen:






  — | at udarbejde og offentliggøre en "velkomstpakke" til outreachaktiviteter over for ikketilsluttede stater, som også minder om forpligtelserne for de tilsluttede stater |
| --- | --- | --- |

a)

aktiviteter til støtte for kodeksen:

—

at udarbejde og offentliggøre en "velkomstpakke" til outreachaktiviteter over for ikketilsluttede stater, som også minder om forpligtelserne for de tilsluttede stater

| — | at afholde outreacharrangementer i Wien i tilknytning til det årlige møde for de stater, der er tilsluttet HCoC |
| --- | --- |

—

at afholde outreacharrangementer i Wien i tilknytning til det årlige møde for de stater, der er tilsluttet HCoC

| — | at afholde outreacharrangementer til støtte for HCoC i tilknytning til mødet i FN's Generalforsamlings 1. Komité |
| --- | --- |

—

at afholde outreacharrangementer til støtte for HCoC i tilknytning til mødet i FN's Generalforsamlings 1. Komité

| — | at afholde op til tre regionale outreachseminarer, der bygger på Unionens prioriteter (muligvis Asien, Golflandene og Latinamerika) |
| --- | --- |

—

at afholde op til tre regionale outreachseminarer, der bygger på Unionens prioriteter (muligvis Asien, Golflandene og Latinamerika)

| — | at opfordre de tilsluttede og de ikketilsluttede staters repræsentanter fra udviklingslandene til at deltage i de årlige HCoC-møder og -outreachseminarer |
| --- | --- |

—

at opfordre de tilsluttede og de ikketilsluttede staters repræsentanter fra udviklingslandene til at deltage i de årlige HCoC-møder og -outreachseminarer

| — | at afholde bevidstgørelsesmøder for de stater, der for nylig har tilsluttet sig HCoC, for at bistå dem med at opfylde deres forpligtelser, herunder i tilknytning til det årlige HCoC-møde i Wien |
| --- | --- |

—

at afholde bevidstgørelsesmøder for de stater, der for nylig har tilsluttet sig HCoC, for at bistå dem med at opfylde deres forpligtelser, herunder i tilknytning til det årlige HCoC-møde i Wien

| — | at støtte koordineringen af indsatsen til fremme af HCoC med aktiviteterne i FN's 1540-komité, herunder gennem finansiering af deltagelse af HCoC-eksperter i 1540-komitéens landebesøg |
| --- | --- |

—

at støtte koordineringen af indsatsen til fremme af HCoC med aktiviteterne i FN's 1540-komité, herunder gennem finansiering af deltagelse af HCoC-eksperter i 1540-komitéens landebesøg

| — | at støtte den sikre internetbaserede informations- og kommunikationsmekanisme vedrørende HCoC (e-ICC), herunder gennem teknisk forbedring af webstedet |
| --- | --- |

—

at støtte den sikre internetbaserede informations- og kommunikationsmekanisme vedrørende HCoC (e-ICC), herunder gennem teknisk forbedring af webstedet

| — | at yde finansiel støtte til aktiviteter til markering af tiåret for HCoC |
| --- | --- |

—

at yde finansiel støtte til aktiviteter til markering af tiåret for HCoC

| b) | aktiviteter til generel støtte for ikkespredning af ballistiske missiler:






  — | at afholde op til fire seminarer for at øge bevidstheden om spredning af ballistiske missiler i tilknytning til multilaterale fora, muligvis i forbindelse med de i litra a) nævnte HCoC-outreacharrangementer, f.eks. et seminar i tilknytning til FN's Generalforsamling, nedrustningskonferencen eller møderne i de forberedende komitéer vedrørende ikkespredningstraktaten |
| --- | --- | --- |

b)

aktiviteter til generel støtte for ikkespredning af ballistiske missiler:

—

at afholde op til fire seminarer for at øge bevidstheden om spredning af ballistiske missiler i tilknytning til multilaterale fora, muligvis i forbindelse med de i litra a) nævnte HCoC-outreacharrangementer, f.eks. et seminar i tilknytning til FN's Generalforsamling, nedrustningskonferencen eller møderne i de forberedende komitéer vedrørende ikkespredningstraktaten

| — | at afholde op til tre regionale seminarer i samarbejde med de berørte stater for at øge bevidstheden om spredning af ballistiske missiler og opfordre til drøftelser om perspektiverne for bedre at imødegå truslen om spredning af ballistiske missiler på regionalt plan, muligvis i forbindelse med andre EU-outreachaktiviteter om HCoC; seminarerne kan finde sted i Asien, Golfregionen og Latinamerika |
| --- | --- |

—

at afholde op til tre regionale seminarer i samarbejde med de berørte stater for at øge bevidstheden om spredning af ballistiske missiler og opfordre til drøftelser om perspektiverne for bedre at imødegå truslen om spredning af ballistiske missiler på regionalt plan, muligvis i forbindelse med andre EU-outreachaktiviteter om HCoC; seminarerne kan finde sted i Asien, Golfregionen og Latinamerika

| — | at udarbejde tre oplæg om mulige yderligere multilaterale skridt til at forebygge truslen om missilspredning og fremme nedrustningsindsatsen på området ballistiske missiler, idet der bl.a. fokuseres på mulige tillidsskabende foranstaltninger og mulige juridisk bindende foranstaltninger vedrørende ballistiske kort- og mellemdistancemissiler (jord til jord) og undersøges muligheden for i første omgang at anlægge et regionalt fokus, f.eks. i regioner af særlig interesse for Unionen, og/eller hvor der kan forventes fremskridt i den nærmeste fremtid |
| --- | --- |

—

at udarbejde tre oplæg om mulige yderligere multilaterale skridt til at forebygge truslen om missilspredning og fremme nedrustningsindsatsen på området ballistiske missiler, idet der bl.a. fokuseres på mulige tillidsskabende foranstaltninger og mulige juridisk bindende foranstaltninger vedrørende ballistiske kort- og mellemdistancemissiler (jord til jord) og undersøges muligheden for i første omgang at anlægge et regionalt fokus, f.eks. i regioner af særlig interesse for Unionen, og/eller hvor der kan forventes fremskridt i den nærmeste fremtid

| — | at afholde op til tre bevidstgørelsesmøder for eksperter, især fra det videnskabelige samfund og/eller rumsektoren og industrien, med henblik på at forebygge teknologi med dobbelt anvendelse og vidensoverførsel i en tidlig fase |
| --- | --- |

—

at afholde op til tre bevidstgørelsesmøder for eksperter, især fra det videnskabelige samfund og/eller rumsektoren og industrien, med henblik på at forebygge teknologi med dobbelt anvendelse og vidensoverførsel i en tidlig fase

| — | at opfordre til, at universitetsfolk fra udviklingslandene, der arbejder med ikkespredning af missiler, kan få adgang til Den Europæiske Unions ekspertisecentres projekter |
| --- | --- |

—

at opfordre til, at universitetsfolk fra udviklingslandene, der arbejder med ikkespredning af missiler, kan få adgang til Den Europæiske Unions ekspertisecentres projekter

| — | at organisere målrettede ekspertmissioner i lande uden for Unionen i samordning med Den Europæiske Unions ekspertisecentre med henblik på at udveksle oplysninger og erfaringer om eksportkontrol af missilteknologi og produkter med dobbelt anvendelse og bistå landene med at opbygge deres nationale kapaciteter |
| --- | --- |

—

at organisere målrettede ekspertmissioner i lande uden for Unionen i samordning med Den Europæiske Unions ekspertisecentre med henblik på at udveksle oplysninger og erfaringer om eksportkontrol af missilteknologi og produkter med dobbelt anvendelse og bistå landene med at opbygge deres nationale kapaciteter

| — | at støtte ekspertuddannelse i ballistisk ikkespredning gennem deltagelse i EU-programmer såsom Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademis program eller i EU-medlemsstaternes programmer. |
| --- | --- |

—

at støtte ekspertuddannelse i ballistisk ikkespredning gennem deltagelse i EU-programmer såsom Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademis program eller i EU-medlemsstaternes programmer.

Artikel 2

1.   Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) er ansvarlig for gennemførelsen af denne afgørelse.

2.   Den tekniske gennemførelse af de projekter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, varetages af Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS), der udfører denne opgave under HRs ansvar. Med henblik herpå indgår HR de nødvendige arrangementer med FRS.

Artikel 3

1.   Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, nævnte projekter er på 930 000 EUR.

2.   De udgifter, der finansieres med beløbet i stk. 1, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Unionens budget.

3.   Kommissionen overvåger, at de i stk. 1 omhandlede udgifter forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med FRS. I aftalen fastsættes det, at FRS sørger for, at Unionens bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.

4.   Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for aftalens indgåelse.

Artikel 4

1.   HR aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter udarbejdet af FRS. Disse rapporter danner grundlag for Rådets evaluering.

2.   Kommissionen oplyser om de finansielle aspekter af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter.

Artikel 5

1.   Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

2.   Denne afgørelse udløber 24 måneder efter datoen for indgåelsen af den i artikel 3, stk. 3, omhandlede finansieringsaftale. Den udløber dog seks måneder efter ikrafttrædelsen, hvis der ikke er indgået nogen finansieringsaftale inden da.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2012.

På Rådets vegne

C. ASHTON

Formand

---

(1)  EUT L 302 af 20.11.2003, s. 34.

1

(2)  EUT L 345 af 23.12.2008, s. 91.

2

---

BILAG

EU-støtte til ikkespredning af ballistiske missiler inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben og af Rådets fælles holdning 2003/805/FUSP

1.   FORMÅL

Den Europæiske Union er en stærk fortaler for ikkespredning af missiler (EU's strategi af 12. december 2003 mod spredning af masseødelæggelsesvåben, Rådets fælles holdning 2003/805/FUSP af 17. november 2003 om styrkelse af multilaterale aftaler og fremme af deres universelle karakter på området for ikkespredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler, Rådets godkendelse den 8. december 2008 af "Nye EU-aktionslinjer i bekæmpelsen af spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler" og Unionens støtte til FN's Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004), som der mindes om i resolution 1977 (2010)).

Unionen har fra begyndelsen kraftigt støttet Haag-adfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler ("kodeksen" eller "HCoC") og har regelmæssigt udtrykt bekymring over spredning af ballistiske missiler. Unionen finder, at kodeksen er et vigtigt multilateralt instrument, der har til formål at begrænse spredningen af ballistiske missilsystemer og relaterede teknologier gennem gennemsigtighedsforanstaltninger og tillidsskabende foranstaltninger. Alle Den Europæiske Unions medlemsstater har tilsluttet sig kodeksen og gennemfører kodeksen i god tro.

Unionen har tidligere forsøgt at lukke de resterende smuthuller i forbindelse med gennemførelsen af kodeksen og dens universelle karakter ved at afholde en workshop for stater, der har tilsluttet sig kodeksen, og ikketilsluttede stater i tilknytning til årsmødet i 2007.

Den Europæiske Union glæder sig over resultaterne af workshoppen og har videreført sit initiativ og støttet kodeksen for så vidt angår følgende tre aspekter:

| — | kodeksens universelle karakter |
| --- | --- |

—

kodeksens universelle karakter

| — | kodeksens gennemførelse |
| --- | --- |

—

kodeksens gennemførelse

| — | forbedringer af kodeksen og dens funktionsmåde. |
| --- | --- |

—

forbedringer af kodeksen og dens funktionsmåde.

Dette arbejde blev indledt i henhold til Rådets afgørelse 2008/974/FUSP af 18. december 2008, som gjorde det muligt at udvikle flere initiativer til støtte for HCoC, herunder:

| — | udvikling af et sikkert websted hertil |
| --- | --- |

—

udvikling af et sikkert websted hertil

| — | afholdelse af flere sideløbende arrangementer i Wien og New York med henblik på at fremme kodeksen over for ikketilsluttede stater |
| --- | --- |

—

afholdelse af flere sideløbende arrangementer i Wien og New York med henblik på at fremme kodeksen over for ikketilsluttede stater

| — | en bevidstgørelsesworkshop i Paris for afrikanske og mellemøstlige lande |
| --- | --- |

—

en bevidstgørelsesworkshop i Paris for afrikanske og mellemøstlige lande

| — | et observatørbesøg på affyringsstedet for rumløfteraketter i Fransk Guyana (Kourou) |
| --- | --- |

—

et observatørbesøg på affyringsstedet for rumløfteraketter i Fransk Guyana (Kourou)

| — | udarbejdelse af oplæg. |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af oplæg.

Nævnte afgørelse bidrog til at øge kendskabet til kodeksen og fremme den over for tredjelande. Den støttede Costa Rica, Ungarn, Frankrig og Rumænien i deres virksomhed som formand for HCoC. Ved at styrke HCoC's profil lettede afgørelsen nye medlemmers tilslutning til kodeksen.

På baggrund af de opnåede resultater og den fortsatte spredning af ballistiske missiler, der kan fremføre masseødelæggelsesvåben, hvilket giver anledning til stigende bekymring for det internationale samfund, især de igangværende missilprogrammer i Mellemøsten, Nordøstasien og Sydasien, herunder Iran og Den Demokratiske Folkerepublik Korea, vil følgende aktioner blive gennemført:

| — | støtte til HCoC |
| --- | --- |

—

støtte til HCoC

| — | støtte til ikkespredning af ballistiske missiler |
| --- | --- |

—

støtte til ikkespredning af ballistiske missiler

| — | afholdelse af outreacharrangementer om HCoC og ikkespredning af ballistiske missiler. |
| --- | --- |

—

afholdelse af outreacharrangementer om HCoC og ikkespredning af ballistiske missiler.

Denne afgørelse går videre end kun at fremme tilslutning til kodeksen, idet den gør det muligt at uddybe den internationale debat om missilspredning og inddrage nye regionale områder og nye samfund.

2.   PROJEKTBESKRIVELSE

2.1.   Projekt 1: Støtte til HCoC

2.1.1.   Projektets formål

Kodeksen udgør et vigtigt instrument til begrænsning af spredningen af ballistiske missiler og relaterede teknologier gennem tillidsskabende foranstaltninger og gennemsigtighedsforanstaltninger. Der skal dog gøres mere for at støtte kodeksen, navnlig med henblik på:

| — | at fremme kodeksens universelle karakter og især, at alle stater med ballistiske missilkapaciteter tilslutter sig kodeksen |
| --- | --- |

—

at fremme kodeksens universelle karakter og især, at alle stater med ballistiske missilkapaciteter tilslutter sig kodeksen

| — | at støtte gennemførelsen af kodeksen i alle dens aspekter |
| --- | --- |

—

at støtte gennemførelsen af kodeksen i alle dens aspekter

| — | at øge kodeksens synlighed, især i forbindelse med tiåret for undertegnelsen af den. |
| --- | --- |

—

at øge kodeksens synlighed, især i forbindelse med tiåret for undertegnelsen af den.

2.1.2.   Projektbeskrivelse

Projektet omfatter tre typer aktiviteter:

| a) | udarbejdelse og offentliggørelse af en "velkomstpakke" bestående af en tryksag og en cd eller et USB-stik til outreachaktiviteter over for ikketilsluttede stater, og som også minder om forpligtelserne for de tilsluttede stater. Velkomstpakken vil desuden være tilgængelig online og omfatter alle nødvendige oplysninger om kodeksen og de relevante kontaktpunkter |
| --- | --- |

a)

udarbejdelse og offentliggørelse af en "velkomstpakke" bestående af en tryksag og en cd eller et USB-stik til outreachaktiviteter over for ikketilsluttede stater, og som også minder om forpligtelserne for de tilsluttede stater. Velkomstpakken vil desuden være tilgængelig online og omfatter alle nødvendige oplysninger om kodeksen og de relevante kontaktpunkter

| b) | støtte til den sikre internetbaserede informations- og kommunikationsmekanisme vedrørende HCoC ("electronic Immediate Central Contact" - e-ICC), herunder gennem teknisk forbedring af webstedet i tæt samarbejde med Østrigs udenrigsministerium |
| --- | --- |

b)

støtte til den sikre internetbaserede informations- og kommunikationsmekanisme vedrørende HCoC ("electronic Immediate Central Contact" - e-ICC), herunder gennem teknisk forbedring af webstedet i tæt samarbejde med Østrigs udenrigsministerium

| c) | afholdelse af et arrangement i anledning af tiåret for HCoC. Gennemførelsesinstansen vil yde finansiel støtte til aktiviteterne til at markere denne begivenhed. Den vil først og fremmest bestå af en international konference, der skal afholdes i vinteren 2012-2013 muligvis i Haag, New York eller Wien (skal afgøres af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) i tæt samråd med medlemsstaterne inden for rammerne af den kompetente arbejdsgruppe i Rådet). |
| --- | --- |

c)

afholdelse af et arrangement i anledning af tiåret for HCoC. Gennemførelsesinstansen vil yde finansiel støtte til aktiviteterne til at markere denne begivenhed. Den vil først og fremmest bestå af en international konference, der skal afholdes i vinteren 2012-2013 muligvis i Haag, New York eller Wien (skal afgøres af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) i tæt samråd med medlemsstaterne inden for rammerne af den kompetente arbejdsgruppe i Rådet).

2.1.3.   Forventede resultater af projektet

| — | anvendelse af "velkomstpakken" af formanden for HCoC, det østrigske sekretariat ("Immediate Central Contact" – ICC), Unionen og de andre partnere som nødvendigt i deres outreachaktiviteter |
| --- | --- |

—

anvendelse af "velkomstpakken" af formanden for HCoC, det østrigske sekretariat ("Immediate Central Contact" – ICC), Unionen og de andre partnere som nødvendigt i deres outreachaktiviteter

| — | bred distribution af "velkomstpakken" under de forskellige arrangementer |
| --- | --- |

—

bred distribution af "velkomstpakken" under de forskellige arrangementer

| — | videreudvikling og forbedring af det særlige HCoC-websted |
| --- | --- |

—

videreudvikling og forbedring af det særlige HCoC-websted

| — | styrkelse af HCoC's internationale profil gennem afholdelse af et internationalt arrangement i anledning af tiåret for HCoC. |
| --- | --- |

—

styrkelse af HCoC's internationale profil gennem afholdelse af et internationalt arrangement i anledning af tiåret for HCoC.

2.1.4.   Projektbegunstigede

De projektbegunstigede er både stater, der har tilsluttet sig HCoC, og ikketilsluttede stater.

2.2.   Projekt 2: Støtte til ikkespredning af ballistiske missiler

2.2.1.   Projektets formål

Uden for HCoC giver den fortsatte spredning af ballistiske missiler, der kan fremføre masseødelæggelsesvåben, anledning til stigende bekymring for det internationale samfund, især de igangværende missilprogrammer i Mellemøsten, Nordøstasien og Sydasien, herunder Iran og Den Demokratiske Folkerepublik Korea.

Projektet vil mere generelt støtte en række aktiviteter til bekæmpelse af spredning af ballistiske missiler, som navnlig sigter mod at øge bevidstheden om truslen, optrappe indsatsen for at øge effektiviteten af de multilaterale instrumenter, opbygge støtte til initiativer til at imødegå disse specifikke udfordringer og bistå interesserede lande med nationalt at styrke deres relevante eksportkontrolregimer.

2.2.2.   Projektbeskrivelse

Projektet omfatter tre typer foranstaltninger:

| a) | offentliggørelse af oplæg. Mulige emner kan være:






  — | juridisk bindende foranstaltninger vedrørende ballistiske kort- og mellemdistancemissiler (jord til jord) |
| --- | --- | --- |

a)

offentliggørelse af oplæg. Mulige emner kan være:

—

juridisk bindende foranstaltninger vedrørende ballistiske kort- og mellemdistancemissiler (jord til jord)

| — | yderligere multilaterale skridt til at forebygge truslen om missilspredning og fremme nedrustningsindsatsen på området ballistiske missiler, idet der bl.a. fokuseres på mulige tillidsskabende foranstaltninger |
| --- | --- |

—

yderligere multilaterale skridt til at forebygge truslen om missilspredning og fremme nedrustningsindsatsen på området ballistiske missiler, idet der bl.a. fokuseres på mulige tillidsskabende foranstaltninger

| — | eksport- og transitkontrolmekanismer |
| --- | --- |

—

eksport- og transitkontrolmekanismer

| b) | afholdelse af tre bevidstgørelsesmøder om spørgsmål vedrørende teknologi med dobbelt anvendelse og vidensoverførsel med henblik på forebyggelse heraf på området ballistiske missiler. Disse møder vil gøre det muligt at se på både tendenser inden for overførsel af teknologi til ballistiske missiler, og hvad der kan fremmes for at forebygge dette i en tidlig fase. Med henblik herpå vil FRS afholde tre workshopper for eksperter fra det videnskabelige samfund, rumsektoren og industrien i de stater, der har tilsluttet sig HCoC, og ikketilsluttede stater |
| --- | --- |

b)

afholdelse af tre bevidstgørelsesmøder om spørgsmål vedrørende teknologi med dobbelt anvendelse og vidensoverførsel med henblik på forebyggelse heraf på området ballistiske missiler. Disse møder vil gøre det muligt at se på både tendenser inden for overførsel af teknologi til ballistiske missiler, og hvad der kan fremmes for at forebygge dette i en tidlig fase. Med henblik herpå vil FRS afholde tre workshopper for eksperter fra det videnskabelige samfund, rumsektoren og industrien i de stater, der har tilsluttet sig HCoC, og ikketilsluttede stater

| c) | målrettede ekspertmissioner uden for Unionen. I samordning med Den Europæiske Unions ekspertisecentre vil to eksperter i ikkespredning af ballistiske missiler gennemføre feltmissioner i udvalgte lande. De mulige bestemmelsessteder kan omfatte, men er ikke begrænset til, Malaysia, De Forenede Arabiske Emirater, Kina, Algeriet, Sydafrika, Indien, Brasilien, Thailand og Mexico. Den endelige liste over lande og muligheden for fælles demarcher med FN's 1540-komités outreachindsats vil blive fastlagt i tæt samarbejde med EU-Udenrigstjenesten. |
| --- | --- |

c)

målrettede ekspertmissioner uden for Unionen. I samordning med Den Europæiske Unions ekspertisecentre vil to eksperter i ikkespredning af ballistiske missiler gennemføre feltmissioner i udvalgte lande. De mulige bestemmelsessteder kan omfatte, men er ikke begrænset til, Malaysia, De Forenede Arabiske Emirater, Kina, Algeriet, Sydafrika, Indien, Brasilien, Thailand og Mexico. Den endelige liste over lande og muligheden for fælles demarcher med FN's 1540-komités outreachindsats vil blive fastlagt i tæt samarbejde med EU-Udenrigstjenesten.

2.2.3.   Forventede resultater af projektet

| — | at støtte ikkespredning af missiler |
| --- | --- |

—

at støtte ikkespredning af missiler

| — | at fremme den multilaterale indsats for at begrænse missilspredning, herunder HCoC |
| --- | --- |

—

at fremme den multilaterale indsats for at begrænse missilspredning, herunder HCoC

| — | at fremme debatten om nye initiativer til begrænsning af missilspredning |
| --- | --- |

—

at fremme debatten om nye initiativer til begrænsning af missilspredning

| — | at øge bevidstheden om spørgsmål vedrørende teknologi med dobbelt anvendelse og vidensoverførsel med henblik på forebyggelse heraf på området ballistiske missiler gennem bevidstgørelsesmøder. |
| --- | --- |

—

at øge bevidstheden om spørgsmål vedrørende teknologi med dobbelt anvendelse og vidensoverførsel med henblik på forebyggelse heraf på området ballistiske missiler gennem bevidstgørelsesmøder.

2.2.4.   Projektbegunstigede

Unionen og medlemsstaterne vil få udbytte af oplæggene; HR vil i tæt samråd med medlemsstaterne inden for rammerne af den kompetente arbejdsgruppe i Rådet træffe afgørelse om en bredere distribution. Den endelige beslutning vil blive truffet på grundlag af forslag fra gennemførelsesinstansen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2.

Bevidstgørelsesmøder er en mulighed for at inddrage det bredere samfund af eksperter i rum- og missilspørgsmål ved at afholde møder med deltagelse af repræsentanter for industrien og forskningssamfundet mv.

De målrettede ekspertmissioner vil fokusere på vigtige ikketilsluttede stater eller på regionale aktører med en vigtig rolle inden for teknologiske overførsler og rumrelaterede aktiviteter.

2.3.   Projekt 3: Afholdelse af outreacharrangementer om HCoC og ikkespredning af ballistiske missiler

2.3.1.   Projektets formål

Dette projekt vil øge kendskabet til både ikkespredning af missiler og HCoC gennem afholdelse af flere arrangementer, der har til formål at inddrage ikketilsluttede stater. Med henblik herpå vil der blive afholdt arrangementer i Wien, Genève og New York i tilknytning til relevante begivenheder for at inddrage FN-delegationerne.

2.3.2.   Projektbeskrivelse

Projektet vil omfatte to typer arrangementer:

| a) | finansiering af seks outreacharrangementer til støtte for både HCoC og ikkespredning af ballistiske missiler, som vil finde sted i tre byer:






  — | i New York i tilknytning til mødet i FN's Generalforsamlings 1. Komité eller møderne i de forberedende komitéer vedrørende ikkespredningstraktaten |
| --- | --- | --- |

a)

finansiering af seks outreacharrangementer til støtte for både HCoC og ikkespredning af ballistiske missiler, som vil finde sted i tre byer:

—

i New York i tilknytning til mødet i FN's Generalforsamlings 1. Komité eller møderne i de forberedende komitéer vedrørende ikkespredningstraktaten

| — | i Genève i tilknytning til nedrustningskonferencen |
| --- | --- |

—

i Genève i tilknytning til nedrustningskonferencen

| — | i Wien i tilknytning til HCoC- eller COPUOS-møder eller andre relevante FN-aktiviteter. |
| --- | --- |

—

i Wien i tilknytning til HCoC- eller COPUOS-møder eller andre relevante FN-aktiviteter.

Disse arrangementer kan have forskellige former:

| — | seminarer med op til 80 deltagere fra FN's missioner i New York, Genève og Wien omkring en udvalgt gruppe talere og EU-embedsmænd |
| --- | --- |

—

seminarer med op til 80 deltagere fra FN's missioner i New York, Genève og Wien omkring en udvalgt gruppe talere og EU-embedsmænd

| — | lukkede frokoster eller middage, der tager sigte på at inddrage højtstående embedsmænd fra udvalgte lande omkring en højtstående EU-repræsentant og eksperter. |
| --- | --- |

—

lukkede frokoster eller middage, der tager sigte på at inddrage højtstående embedsmænd fra udvalgte lande omkring en højtstående EU-repræsentant og eksperter.

Med henblik herpå vil gennemførelsesinstansen for hvert arrangement foreslå HRen liste over lande, hvoraf nogle vil være ikketilsluttede lande. Dette vil gøre det muligt at samle højtstående repræsentanter, der beskæftiger sig med ikkespredningsspørgsmål

| b) | finansiering af tre regionale outreachseminarer, der kan finde sted i Latinamerika (f.eks. Chile, Mexico, Argentina eller Brasilien), Mellemøsten (f.eks. Golflandene, De Forenede Arabiske Emirater eller Jordan) og Asien (f.eks. Singapore eller Vietnam). Valget af sted vil blive truffet efter aftale med H Ri tæt samråd med medlemsstaterne inden for rammerne af den kompetente arbejdsgruppe i Rådet. Seminaret vil omhandle tendenser inden for missilspredning med fokus på regionale spørgsmål og vil komme ind på HCoC og give praktiske oplysninger om at være en tilsluttet stat. |
| --- | --- |

b)

finansiering af tre regionale outreachseminarer, der kan finde sted i Latinamerika (f.eks. Chile, Mexico, Argentina eller Brasilien), Mellemøsten (f.eks. Golflandene, De Forenede Arabiske Emirater eller Jordan) og Asien (f.eks. Singapore eller Vietnam). Valget af sted vil blive truffet efter aftale med H Ri tæt samråd med medlemsstaterne inden for rammerne af den kompetente arbejdsgruppe i Rådet. Seminaret vil omhandle tendenser inden for missilspredning med fokus på regionale spørgsmål og vil komme ind på HCoC og give praktiske oplysninger om at være en tilsluttet stat.

2.3.3.   Forventede resultater af projektet

| — | at øge kendskabet til tendenserne inden for missilspredning og navnlig til adfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler (HCoC) for ikketilsluttede stater og fremme drøftelserne om yderligere bestræbelser på at fremme ikkespredning af missiler |
| --- | --- |

—

at øge kendskabet til tendenserne inden for missilspredning og navnlig til adfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler (HCoC) for ikketilsluttede stater og fremme drøftelserne om yderligere bestræbelser på at fremme ikkespredning af missiler

| — | at fremme debatten i og uden for Unionen om fremtidige initiativer |
| --- | --- |

—

at fremme debatten i og uden for Unionen om fremtidige initiativer

| — | at synliggøre missilspredning som en strategisk udfordring. |
| --- | --- |

—

at synliggøre missilspredning som en strategisk udfordring.

2.3.4.   Projektbegunstigede

Hovedfokus for disse arrangementer vil være ikketilsluttede stater, selv om tilsluttede stater kan blive tilknyttet visse arrangementer af politiske grunde. Deltagerne bør fortrinsvis være regeringseksperter og højtstående embedsmænd.

Det endelige valg af omfattede stater vil blive truffet i samråd mellem gennemførelsesinstansen og HR i tæt samråd med medlemsstaterne inden for rammerne af den kompetente arbejdsgruppe i Rådet. Den endelige beslutning vil blive truffet på grundlag af forslag fra gennemførelsesinstansen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2.

3.   VARIGHED

Den samlede anslåede varighed af projekternes gennemførelse er 24 måneder.

4.   GENNEMFØRELSESINSTANS

FRS vil få ansvaret for den tekniske gennemførelse af projekterne.

Gennemførelsesinstansen udarbejder:

| a) | kvartalsrapporter om gennemførelsen af projekterne |
| --- | --- |

a)

kvartalsrapporter om gennemførelsen af projekterne

| b) | en endelig rapport senest en måned efter afslutningen af projekternes gennemførelse. |
| --- | --- |

b)

en endelig rapport senest en måned efter afslutningen af projekternes gennemførelse.

Rapporterne vil blive sendt til HR.

FRS skal sørge for, at Unionens bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.

5.   TREDJEPARTSDELTAGERE

Projekterne finansieres fuldt ud ved denne afgørelse. Eksperter fra stater, der har tilsluttet sig kodeksen, eller fra ikketilsluttede stater kan betragtes som tredjepartsdeltagere. De arbejder i overensstemmelse med FRS' almindelige regler.

---

| 24.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 196/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 196/81

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE 2012/424/FUSP

af 23. juli 2012

om gennemførelse af afgørelse 2011/782/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Syrien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union,

under henvisning til afgørelse 2011/782/FUSP (1), særlig artikel 21, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 1. december 2011 vedtog Rådet afgørelse 2011/782/FUSP. |
| --- | --- |

(1)

Den 1. december 2011 vedtog Rådet afgørelse 2011/782/FUSP.

| (2) | I betragtning af den alvorlige situation i Syrien bør der tilføjes yderligere personer og enheder på den liste over personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, som findes i bilag I til afgørelse 2011/782/FUSP — |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af den alvorlige situation i Syrien bør der tilføjes yderligere personer og enheder på den liste over personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, som findes i bilag I til afgørelse 2011/782/FUSP —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De personer og enheder, der er opført på listen i bilaget til nærværende afgørelse, tilføjes på listen i bilag I til afgørelse 2011/782/FUSP.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, 23. juli 2012.

På Rådets vegne

C. ASHTON

Formand

---

(1)  EUT L 319 af 2.12.2011, s. 56.

1

---

BILAG

Personer og enheder, der er omhandlet i artikel 1

Personer

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Brigadegeneral
  Sha’afiq Masa | | Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 215 (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. Deltager i undertrykkelse af civile. | 24.7.2012 |
| 2. | Brigadegeneral
  Burhan Qadour | | Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 291 (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 3. | Brigadegeneral
  Salah Hamad | | Vicedirektør for hærens efterretningstjenestes afdeling 291. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 4. | Brigadegeneral Muhammad
  (eller: Mohammed) Khallouf (alias. Abou Ezzat) | | Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 235, som kaldes "Palæstina" (Damaskus) og udgør kernen i hærens retshåndhævelsessystem. Deltager direkte i undertrykkelse af modstandere af regimet. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 5. | Generalmajor Riad al-Ahmed | | Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af og drab på fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 6. | Brigadegeneral
  Abdul Salam Fajr Mahmoud | | Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Bab Touma (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 7. | Brigadegeneral
  Jawdat al-Ahmed | | Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Homs. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 8. | Oberst
  Qusay Mihoub | | Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Deraa (udsendt fra Damaskus til Deraa, da demonstrationerne begyndte i denne by). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 9. | Oberst
  Suhail Al-Abdullah | | Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 10. | Brigadegeneral
  Khudr Khudr | | Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 11. | Brigadegeneral
  Ibrahim Ma’ala | | Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling 285 (Damaskus) (trådte i stedet for brigadegeneral Hussam Fendi i slutningen af 2011). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 12. | Brigadegeneral
  Firas Al-Hamed | | Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling 318 (Homs). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 13. | Brigadegeneral
  Hussam Luqa | | Siden april 2012 direktør for Direktoratet for Politisk Sikkerheds afdeling i Homs (brigadegeneral Nasr al-Alis efterfølger). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 14. | Brigadegeneral
  Taha Taha | | Ansvarlig for Direktoratet for Politisk Sikkerheds lokaliteter for afdelingen i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 15. | Brigadegeneral
  Nasr al-Ali | | Ansvarlig for Direktoratet for Politisk Sikkerheds lokaliteter i Deraa siden april 2012 (tidligere direktør for afdelingen i Homs). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 16. | Bassel Bilal | | Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib. | 24.7.2012 |
| 17. | Ahmad Kafan | | Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib. | 24.7.2012 |
| 18. | Bassam al-Misri | | Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib. | 24.7.2012 |
| 19. | Ahmed al-Jarroucheh | Fødselsdato: 1957 | Direktør for den centrale efterretningstjenestes udenrigsafdeling (afdeling 279). Som direktør er han ansvarlig for den centrale efterretningstjenestes funktion på de syriske ambassader. Han deltager direkte i de syriske myndigheders undertrykkelse af modstandere af regimet og er navnlig ansvarlig for undertrykkelse af den syriske opposition i udlandet. | 24.7.2012 |
| 20. | Michel Kassouha
  (alias Ahmed Salem; alias Ahmed Salem Hassan) | Fødselsdato:den 1. februar 1948 | Som medlem af den syriske sikkerhedstjeneste siden starten af 1970'erne er han involveret i kampen mod modstanderne af regimet i Frankrig og Tyskland. Har siden marts 2006 været ansvarlig for forbindelser i den syriske centrale efterretningstjenestes afdeling 273. Som en historisk leder er han tæt på direktøren for den centrale efterretningstjeneste Ali Mamlouk, som er en af regimets vigtigste sikkerhedschefer og har været omfattet af EU's restriktive foranstaltninger siden den 9. maj 2011. Han støtter direkte regimets undertrykkelse af modstandere og er navnlig ansvarlig for undertrykkelse af den syriske opposition i udlandet. | 24.7.2012 |
| 21. | General Ghassan Jaoudat Ismail | Fødselsdato: 1960
  Oprindelsessted: Derikich, Tartousregionen. | Ansvarlig for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling for missioner, som i samarbejde med afdelingen for specialoperationer leder luftvåbnets efterretningstjenestes elitetropper, der spiller en vigtig rolle i den undertrykkelse, som regimet gennemfører. Som ansvarlig er Ghassan Jaoudat Ismail en af lederne i militæret, som direkte iværksætter regimets undertrykkelse af dets modstandere. | 24.7.2012 |
| 22. | General Amer al-Achi (alias Amis al Ashi; alias Ammar Aachi; alias Amer Ashi) | | Uddannet på militærskolen i Alep, chef for luftvåbnets efterretningstjenestes efterretningsafdeling (siden 2012), står den syriske forsvarsminister Daoud Rajah nær. Amer al-Achi er i kraft af sine opgaver inden for luftvåbnets efteretningstjeneste involveret i undertrykkelsen af den syriske opposition. | 24.7.2012 |
| 23. | General Mohammed Ali Nasr (eller: Mohammed Ali Naser) | Fødselsdato: ca. 1964 | Står præsidentens yngre bror Maher al-Assad nær. Har tilbragt hovedparten af sin karriere inden for republikanergarden. Han blev i 2010 indlemmet i den centrale efterretningstjenestes indenrigsafdeling (også kaldet afdeling 251), som er ansvarlig for at bekæmpe politisk modstand. Som en af de vigtigste ledere deltager general Mohammed Ali direkte i undertrykkelsen af modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 24. | General Issam Hallaq | | Stabschef for luftvåbnet siden 2010. Har kommandoen over luftoperationer mod modstandere af regimet. | 24.7.2012 |
| 25. | Ezzedine Ismael | Fødselsdato: i midten af 1940'erne (formentlig 1947).
  Fødested: Bastir. Jablehregionen. | Pensioneret general og historisk leder for luftvåbnets efterretningstjeneste, som han blev leder for i starten af 00'erne. Han blev udnævnt til politisk rådgiver og sikkerhedsrådgiver for præsidenten i 2006. Som politisk rådgiver og sikkerhedsrådgiver for den syriske præsident er Ezzedine Ismael involveret i den undertrykkende politik, som føres af regimet mod dets modstandere. | 24.7.2012 |
| 26. | Samir Joumaa (alias Abou Sami) | Fødselsdato: ca. 1962 | Han har i tæt på 20 år været kabinetchef for Mohammad Nassif Kheir Bek, der er en af Bachar al-Assads vigtigste sikkerhedsrådgivere (som officielt bestrider posten som stedfortræder for vicepræsident Farouk al-Chareh). Samir Joumaa er i kraft af sine nære forbindelser til Bachar al-Asad og Mohammed Nassif Kheir Bek involveret i den undertrykkende politik, der føres af regimet mod dets modstandere. | 24.7.2012 |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den

1.

Brigadegeneral

Sha’afiq Masa

Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 215 (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet. Deltager i undertrykkelse af civile.

24.7.2012

2.

Brigadegeneral

Burhan Qadour

Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 291 (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

3.

Brigadegeneral

Salah Hamad

Vicedirektør for hærens efterretningstjenestes afdeling 291. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

4.

Brigadegeneral Muhammad

(eller: Mohammed) Khallouf (alias. Abou Ezzat)

Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling 235, som kaldes "Palæstina" (Damaskus) og udgør kernen i hærens retshåndhævelsessystem. Deltager direkte i undertrykkelse af modstandere af regimet. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

5.

Generalmajor Riad al-Ahmed

Direktør for hærens efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af og drab på fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

6.

Brigadegeneral

Abdul Salam Fajr Mahmoud

Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Bab Touma (Damaskus). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

7.

Brigadegeneral

Jawdat al-Ahmed

Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Homs. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

8.

Oberst

Qusay Mihoub

Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Deraa (udsendt fra Damaskus til Deraa, da demonstrationerne begyndte i denne by). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

9.

Oberst

Suhail Al-Abdullah

Direktør for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

10.

Brigadegeneral

Khudr Khudr

Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

11.

Brigadegeneral

Ibrahim Ma’ala

Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling 285 (Damaskus) (trådte i stedet for brigadegeneral Hussam Fendi i slutningen af 2011). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

12.

Brigadegeneral

Firas Al-Hamed

Direktør for den centrale efterretningstjenestes afdeling 318 (Homs). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

13.

Brigadegeneral

Hussam Luqa

Siden april 2012 direktør for Direktoratet for Politisk Sikkerheds afdeling i Homs (brigadegeneral Nasr al-Alis efterfølger). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

14.

Brigadegeneral

Taha Taha

Ansvarlig for Direktoratet for Politisk Sikkerheds lokaliteter for afdelingen i Latakia. Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

15.

Brigadegeneral

Nasr al-Ali

Ansvarlig for Direktoratet for Politisk Sikkerheds lokaliteter i Deraa siden april 2012 (tidligere direktør for afdelingen i Homs). Ansvarlig for tortur af fængslede modstandere af regimet.

24.7.2012

16.

Bassel Bilal

Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib.

24.7.2012

17.

Ahmad Kafan

Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib.

24.7.2012

18.

Bassam al-Misri

Polititjenestemand ved centralfængslet i Idlib. Har deltaget direkte i tortur af fængslede modstandere af regimet i centralfængslet i Idlib.

24.7.2012

19.

Ahmed al-Jarroucheh

Fødselsdato: 1957

Direktør for den centrale efterretningstjenestes udenrigsafdeling (afdeling 279). Som direktør er han ansvarlig for den centrale efterretningstjenestes funktion på de syriske ambassader. Han deltager direkte i de syriske myndigheders undertrykkelse af modstandere af regimet og er navnlig ansvarlig for undertrykkelse af den syriske opposition i udlandet.

24.7.2012

20.

Michel Kassouha

(alias Ahmed Salem; alias Ahmed Salem Hassan)

Fødselsdato:den 1. februar 1948

Som medlem af den syriske sikkerhedstjeneste siden starten af 1970'erne er han involveret i kampen mod modstanderne af regimet i Frankrig og Tyskland. Har siden marts 2006 været ansvarlig for forbindelser i den syriske centrale efterretningstjenestes afdeling 273. Som en historisk leder er han tæt på direktøren for den centrale efterretningstjeneste Ali Mamlouk, som er en af regimets vigtigste sikkerhedschefer og har været omfattet af EU's restriktive foranstaltninger siden den 9. maj 2011. Han støtter direkte regimets undertrykkelse af modstandere og er navnlig ansvarlig for undertrykkelse af den syriske opposition i udlandet.

24.7.2012

21.

General Ghassan Jaoudat Ismail

Fødselsdato: 1960

Oprindelsessted: Derikich, Tartousregionen.

Ansvarlig for luftvåbnets efterretningstjenestes afdeling for missioner, som i samarbejde med afdelingen for specialoperationer leder luftvåbnets efterretningstjenestes elitetropper, der spiller en vigtig rolle i den undertrykkelse, som regimet gennemfører. Som ansvarlig er Ghassan Jaoudat Ismail en af lederne i militæret, som direkte iværksætter regimets undertrykkelse af dets modstandere.

24.7.2012

22.

General Amer al-Achi (alias Amis al Ashi; alias Ammar Aachi; alias Amer Ashi)

Uddannet på militærskolen i Alep, chef for luftvåbnets efterretningstjenestes efterretningsafdeling (siden 2012), står den syriske forsvarsminister Daoud Rajah nær. Amer al-Achi er i kraft af sine opgaver inden for luftvåbnets efteretningstjeneste involveret i undertrykkelsen af den syriske opposition.

24.7.2012

23.

General Mohammed Ali Nasr (eller: Mohammed Ali Naser)

Fødselsdato: ca. 1964

Står præsidentens yngre bror Maher al-Assad nær. Har tilbragt hovedparten af sin karriere inden for republikanergarden. Han blev i 2010 indlemmet i den centrale efterretningstjenestes indenrigsafdeling (også kaldet afdeling 251), som er ansvarlig for at bekæmpe politisk modstand. Som en af de vigtigste ledere deltager general Mohammed Ali direkte i undertrykkelsen af modstandere af regimet.

24.7.2012

24.

General Issam Hallaq

Stabschef for luftvåbnet siden 2010. Har kommandoen over luftoperationer mod modstandere af regimet.

24.7.2012

25.

Ezzedine Ismael

Fødselsdato: i midten af 1940'erne (formentlig 1947).

Fødested: Bastir. Jablehregionen.

Pensioneret general og historisk leder for luftvåbnets efterretningstjeneste, som han blev leder for i starten af 00'erne. Han blev udnævnt til politisk rådgiver og sikkerhedsrådgiver for præsidenten i 2006. Som politisk rådgiver og sikkerhedsrådgiver for den syriske præsident er Ezzedine Ismael involveret i den undertrykkende politik, som føres af regimet mod dets modstandere.

24.7.2012

26.

Samir Joumaa (alias Abou Sami)

Fødselsdato: ca. 1962

Han har i tæt på 20 år været kabinetchef for Mohammad Nassif Kheir Bek, der er en af Bachar al-Assads vigtigste sikkerhedsrådgivere (som officielt bestrider posten som stedfortræder for vicepræsident Farouk al-Chareh). Samir Joumaa er i kraft af sine nære forbindelser til Bachar al-Asad og Mohammed Nassif Kheir Bek involveret i den undertrykkende politik, der føres af regimet mod dets modstandere.

24.7.2012

Enheder

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Opført på listen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Drex Technologies S.A. | Startdato: den 4. juli 2000
  Registreringsnummer: 394678
  Direktør: Rami Makhlouf
  Registreret agent: Mossack Fonseca & Co (BVI) Ltd | Drex Technologies ejes fuldstændigt af Rami Makhlouf, som er opført på EU's liste med sanktioner, fordi han har ydet finansiel støtte til regimet i Syrien. Rami Makhlouf bruger Drex Technologies til at fremme og forvalte sine internationale finansielle holdingselskaber, herunder aktiemajoriteten i SyriaTel, som EU før har opført på listen med den begrundelse, at det også yder finansiel støtte til regimet i Syrien. | 24.7.2012 |
| 2. | Cotton Marketing Organisation | Adresse: Bab Al-Faraj P.O. Box 729, Alep |
| Tlf.: +96321 2239495/6/7/8 |
| Cmo-aleppo@mail.sy |
| www.cmo.gov.sy |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Opført på listen den

1.

Drex Technologies S.A.

Startdato: den 4. juli 2000

Registreringsnummer: 394678

Direktør: Rami Makhlouf

Registreret agent: Mossack Fonseca & Co (BVI) Ltd

Drex Technologies ejes fuldstændigt af Rami Makhlouf, som er opført på EU's liste med sanktioner, fordi han har ydet finansiel støtte til regimet i Syrien. Rami Makhlouf bruger Drex Technologies til at fremme og forvalte sine internationale finansielle holdingselskaber, herunder aktiemajoriteten i SyriaTel, som EU før har opført på listen med den begrundelse, at det også yder finansiel støtte til regimet i Syrien.

24.7.2012

2.

Cotton Marketing Organisation

Adresse: Bab Al-Faraj P.O. Box 729, Alep

Tlf.: +96321 2239495/6/7/8

Cmo-aleppo@mail.sy

www.cmo.gov.sy

Statsejet virksomhed. Yder finansiel bistand til regimet i Syrien.

3.

Syrian Arab Airlines (alias SAA, alias Syrian Air)

| Al-Mohafazeh Square, P.O. Box 417, Damaskus, Syrien |
| --- |
| Tlf.: +963112240774 |

Al-Mohafazeh Square, P.O. Box 417, Damaskus, Syrien

Tlf.: +963112240774

Offentlig virksomhed kontrolleret af regimet. Yder finansiel støtte til regimet.

24.7.2012

---