# Úradný vestník L 206/2012

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2012.206.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 206 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 552. augusta 2012 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2012.206.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 206

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 552. augusta 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDZINÁRODNÉ DOHODY |
| | | 2012/453/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady z 10. júla 2012 o pozícii, ktorú má Európska únia zaujať v Spoločnom výbore EHP v súvislosti so zmenou a doplnením prílohy XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP | 1 |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 705/2012 z 1. augusta 2012, ktorým sa vykonáva článok 11 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 753/2011 o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane | 5 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 706/2012 z 1. augusta 2012, ktorým sa stosedemdesiatypiatykrát mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným so sieťou al-Káida | 7 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 707/2012 z 1. augusta 2012, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 9 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Rady 2012/454/SZBP z 1. augusta 2012, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2011/486/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane | 11 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

2012/453/EÚ

*

Rozhodnutie Rady z 10. júla 2012 o pozícii, ktorú má Európska únia zaujať v Spoločnom výbore EHP v súvislosti so zmenou a doplnením prílohy XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP

1

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 705/2012 z 1. augusta 2012, ktorým sa vykonáva článok 11 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 753/2011 o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane

5

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 706/2012 z 1. augusta 2012, ktorým sa stosedemdesiatypiatykrát mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným so sieťou al-Káida

7

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 707/2012 z 1. augusta 2012, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

9

ROZHODNUTIA

*

Vykonávacie rozhodnutie Rady 2012/454/SZBP z 1. augusta 2012, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2011/486/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane

11

| | | III   Iné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
| | * | Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 98/10/COL z 24. marca 2010, ktorým sa osemdesiaty prvýkrát menia a dopĺňajú procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o kritériách na dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty | 13 |

III   Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

*

Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 98/10/COL z 24. marca 2010, ktorým sa osemdesiaty prvýkrát menia a dopĺňajú procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o kritériách na dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty

13

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k nariadeniu Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005) | 23 |
| | * | Korigendum k rozhodnutiu Politického a bezpečnostného výboru EU BAM Rafah/1/2012 z 3. júla 2012 o vymenovaní vedúceho pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (EU BAM Rafah) (Ú. v. EÚ L 186, 14.7.2012) | 24 |
| | * | Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 1179/2011 zo 17. novembra 2011, ktorým sa ustanovujú technické špecifikácie pre elektronické systémy zberu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 211/2011 o iniciatíve občanov (Ú. v. EÚ L 301, 18.11.2011) | 24 |

Korigendá

*

Korigendum k nariadeniu Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005)

(Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005)

23

*

Korigendum k rozhodnutiu Politického a bezpečnostného výboru EU BAM Rafah/1/2012 z 3. júla 2012 o vymenovaní vedúceho pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (EU BAM Rafah) (Ú. v. EÚ L 186, 14.7.2012)

(Ú. v. EÚ L 186, 14.7.2012)

24

*

Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 1179/2011 zo 17. novembra 2011, ktorým sa ustanovujú technické špecifikácie pre elektronické systémy zberu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 211/2011 o iniciatíve občanov (Ú. v. EÚ L 301, 18.11.2011)

(Ú. v. EÚ L 301, 18.11.2011)

24

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

MEDZINÁRODNÉ DOHODY

| 2.8.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 206/1

---

ROZHODNUTIE RADY

z 10. júla 2012

o pozícii, ktorú má Európska únia zaujať v Spoločnom výbore EHP v súvislosti so zmenou a doplnením prílohy XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP

(2012/453/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2894/94 z 28. novembra 1994 o opatreniach na vykonávanie Dohody o Európskom hospodárskom priestore (1), a najmä na jeho článok 1 ods. 3,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Nariadenie Komisie (ES) č. 976/2009 z 19. októbra 2009, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o sieťové služby (2), by sa malo začleniť do Dohody o Európskom hospodárskom priestore (3) (ďalej len „Dohoda o EHP“). |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie Komisie (ES) č. 976/2009 z 19. októbra 2009, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o sieťové služby (2), by sa malo začleniť do Dohody o Európskom hospodárskom priestore (3) (ďalej len „Dohoda o EHP“).

| (2) | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 268/2010 z 29. marca 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o prístup inštitúcií a orgánov Spoločenstva k súborom a službám priestorových údajov členských štátov za harmonizovaných podmienok (4), by sa malo začleniť do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 268/2010 z 29. marca 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o prístup inštitúcií a orgánov Spoločenstva k súborom a službám priestorových údajov členských štátov za harmonizovaných podmienok (4), by sa malo začleniť do Dohody o EHP.

| (3) | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1088/2010 z 23. novembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 976/2009, pokiaľ ide o ukladacie služby a transformačné služby (5), by sa malo začleniť do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1088/2010 z 23. novembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 976/2009, pokiaľ ide o ukladacie služby a transformačné služby (5), by sa malo začleniť do Dohody o EHP.

| (4) | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1089/2010 z 23. novembra 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o interoperabilitu súborov a služieb priestorových údajov (6), by sa malo začleniť do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1089/2010 z 23. novembra 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o interoperabilitu súborov a služieb priestorových údajov (6), by sa malo začleniť do Dohody o EHP.

| (5) | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 102/2011 zo 4. februára 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 1089/2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o interoperabilitu súborov a služieb priestorových údajov (7), by sa malo začleniť do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 102/2011 zo 4. februára 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 1089/2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o interoperabilitu súborov a služieb priestorových údajov (7), by sa malo začleniť do Dohody o EHP.

| (6) | Príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(6)

Príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (7) | Pozícia, ktorú má Únia zaujať v Spoločnom výbore EHP, by mala byť založená na pripojenom návrhu rozhodnutia, |
| --- | --- |

(7)

Pozícia, ktorú má Únia zaujať v Spoločnom výbore EHP, by mala byť založená na pripojenom návrhu rozhodnutia,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pozícia, ktorú má Európska únia zaujať v Spoločnom výbore EHP v súvislosti s navrhovanou zmenou a doplnením prílohy XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP, je založená na návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 10. júla 2012

Za Radu

predseda

V. SHIARLY

---

(1)  Ú. v. ES L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2009, s. 9.

2

(3)  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 8.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 323, 8.12.2010, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 323, 8.12.2010, s. 11.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 31, 5.2.2011, s. 13.

7

---

NÁVRH

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. .../2012

z ...,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP

SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore zmenenú a doplnenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“, a najmä na jej článok 98,

keďže:

| (1) | Príloha XX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. .../... z ... (1). |
| --- | --- |

(1)

Príloha XX k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. .../... z ... (1).

| (2) | Nariadenie Komisie (ES) č. 976/2009 z 19. októbra 2009, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o sieťové služby (2), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Komisie (ES) č. 976/2009 z 19. októbra 2009, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o sieťové služby (2), sa má začleniť do dohody.

| (3) | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 268/2010 z 29. marca 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o prístup inštitúcií a orgánov Spoločenstva k súborom a službám priestorových údajov členských štátov za harmonizovaných podmienok (3), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 268/2010 z 29. marca 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o prístup inštitúcií a orgánov Spoločenstva k súborom a službám priestorových údajov členských štátov za harmonizovaných podmienok (3), sa má začleniť do dohody.

| (4) | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1088/2010 z 23. novembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 976/2009, pokiaľ ide o ukladacie služby a transformačné služby (4), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1088/2010 z 23. novembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 976/2009, pokiaľ ide o ukladacie služby a transformačné služby (4), sa má začleniť do dohody.

| (5) | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1089/2010 z 23. novembra 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o interoperabilitu súborov a služieb priestorových údajov (5), sa má začleniť do dohody. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1089/2010 z 23. novembra 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o interoperabilitu súborov a služieb priestorových údajov (5), sa má začleniť do dohody.

| (6) | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 102/2011 zo 4. februára 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 1089/2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o interoperabilitu súborov a služieb priestorových údajov (6), sa má začleniť do dohody, |
| --- | --- |

(6)

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 102/2011 zo 4. februára 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 1089/2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o interoperabilitu súborov a služieb priestorových údajov (6), sa má začleniť do dohody,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Príloha XX k dohode sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Text úprav a) a b) bodu 1j (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES) sa nahrádza takto:






  „a) | Pokiaľ ide o štáty EZVO, časové lehoty uvedené v článku 6 písm. a) a b) a v článku 7 ods. 3 sa rozumejú tak, že zahŕňajú ďalšie trojročné obdobie. |
| --- | --- | --- |

1.

Text úprav a) a b) bodu 1j (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES) sa nahrádza takto:

„a)

Pokiaľ ide o štáty EZVO, časové lehoty uvedené v článku 6 písm. a) a b) a v článku 7 ods. 3 sa rozumejú tak, že zahŕňajú ďalšie trojročné obdobie.

| b) | Pokiaľ ide o štáty EZVO, dátumy uvedené v článku 21 ods. 2 a 3 a v článku 24 ods. 1 sa rozumejú tak, že zahŕňajú ďalšie trojročné obdobie.“ |
| --- | --- |

b)

Pokiaľ ide o štáty EZVO, dátumy uvedené v článku 21 ods. 2 a 3 a v článku 24 ods. 1 sa rozumejú tak, že zahŕňajú ďalšie trojročné obdobie.“

| 2. | V bode 1jb (rozhodnutie Komisie 2009/442/ES) sa dopĺňa táto úprava:
  „Ustanovenia rozhodnutia sa na účely tejto dohody vykladajú s týmito úpravami:






  a) | Pokiaľ ide o štáty EZVO, rok uvedený v článku 11 ods. 2 druhom pododseku má byť rovnaký ako rok uvedený v článku 18 v úprave platnej pre štáty EZVO. |
| --- | --- | --- |

2.

V bode 1jb (rozhodnutie Komisie 2009/442/ES) sa dopĺňa táto úprava:

„Ustanovenia rozhodnutia sa na účely tejto dohody vykladajú s týmito úpravami:

a)

Pokiaľ ide o štáty EZVO, rok uvedený v článku 11 ods. 2 druhom pododseku má byť rovnaký ako rok uvedený v článku 18 v úprave platnej pre štáty EZVO.

| b) | Pokiaľ ide o štáty EZVO, dátum uvedený v článku 18 sa rozumie tak, že zahŕňa ďalšie trojročné obdobie.“. |
| --- | --- |

b)

Pokiaľ ide o štáty EZVO, dátum uvedený v článku 18 sa rozumie tak, že zahŕňa ďalšie trojročné obdobie.“.

| 3. | Za bod 1jb (rozhodnutie Komisie 2009/442/ES) sa vkladá toto:






  „1jc. | 32009 R 0976: nariadenie Komisie (ES) č. 976/2009 z 19. októbra 2009, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o sieťové služby (Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2009, s. 9), zmenené a doplnené:






  — | 32010 R 1088: nariadením Komisie (EÚ) č. 1088/2010 z 23. novembra 2010 (Ú. v. EÚ L 323, 8.12.2010, s. 1). |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Za bod 1jb (rozhodnutie Komisie 2009/442/ES) sa vkladá toto:

„1jc.

32009 R 0976: nariadenie Komisie (ES) č. 976/2009 z 19. októbra 2009, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o sieťové služby (Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2009, s. 9), zmenené a doplnené:

—

32010 R 1088: nariadením Komisie (EÚ) č. 1088/2010 z 23. novembra 2010 (Ú. v. EÚ L 323, 8.12.2010, s. 1).

Ustanovenia nariadenia sa na účely tejto dohody vykladajú s touto úpravou:

Pokiaľ ide o štáty EZVO, dátum uvedený v článku 4 sa rozumie tak, že zahŕňa ďalšie trojročné obdobie.

| 1jd. | 32010 R 0268: Nariadenie Komisie (EÚ) č. 268/2010 z 29. marca 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o prístup inštitúcií a orgánov Spoločenstva k súborom a službám priestorových údajov členských štátov za harmonizovaných podmienok (Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 8).
  Ustanovenia nariadenia sa na účely tejto dohody vykladajú s touto úpravou:
  Pokiaľ ide o štáty EZVO, časové lehoty stanovené v článku 8 sa rozumejú tak, že zahŕňajú ďalšie trojročné obdobie. |
| --- | --- |

1jd.

32010 R 0268: Nariadenie Komisie (EÚ) č. 268/2010 z 29. marca 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o prístup inštitúcií a orgánov Spoločenstva k súborom a službám priestorových údajov členských štátov za harmonizovaných podmienok (Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 8).

Ustanovenia nariadenia sa na účely tejto dohody vykladajú s touto úpravou:

Pokiaľ ide o štáty EZVO, časové lehoty stanovené v článku 8 sa rozumejú tak, že zahŕňajú ďalšie trojročné obdobie.

| 1je. | 32010 R 1089: nariadenie Komisie (EÚ) č. 1089/2010 z 23. novembra 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o sieťové služby (Ú. v. EÚ L 323, 8.12.2010, s. 11), zmenené a doplnené:






  — | 32011 R 0102: nariadením Komisie (EÚ) č. 102/2011 zo 4. februára 2011 (Ú. v. EÚ L 31, 5.2.2011, s. 13).“ |
| --- | --- | --- |

1je.

32010 R 1089: nariadenie Komisie (EÚ) č. 1089/2010 z 23. novembra 2010, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokiaľ ide o sieťové služby (Ú. v. EÚ L 323, 8.12.2010, s. 11), zmenené a doplnené:

—

32011 R 0102: nariadením Komisie (EÚ) č. 102/2011 zo 4. februára 2011 (Ú. v. EÚ L 31, 5.2.2011, s. 13).“

Článok 2

Znenia nariadení Komisie (ES) č. 976/2009, (EÚ) č. 268/2010, (EÚ) č. 1088/2010, (EÚ) č. 1089/2010 a (EÚ) č. 102/2011 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa majú uverejniť v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, sú autentické.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť ... pod podmienkou, že Spoločnému výboru EHP boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 dohody (7).

Článok 4

Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

V Bruseli

Za Spoločný výbor EHP

predseda

tajomníci Spoločného výboru EHP

---

(1)  Ú. v. EÚ L ...

1

(2)  Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2009, s. 9.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 8.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 323, 8.12.2010, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 323, 8.12.2010, s. 11.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 31, 5.2.2011, s. 13.

6

(7)  [Ústavné požiadavky neboli oznámené.] [Ústavné požiadavky boli oznámené.]

7

---

NARIADENIA

| 2.8.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 206/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 206/5

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 705/2012

z 1. augusta 2012,

ktorým sa vykonáva článok 11 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 753/2011 o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 753/2011 z 1. augusta 2011 o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 4,

keďže:

| (1) | Rada 1. augusta 2011 prijala nariadenie (EÚ) č. 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 1. augusta 2011 prijala nariadenie (EÚ) č. 753/2011.

| (2) | Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1988 (2011) vypustil 19. júla 2011 dve osoby zo zoznamu osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia. |
| --- | --- |

(2)

Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1988 (2011) vypustil 19. júla 2011 dve osoby zo zoznamu osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.

| (3) | Príloha I k nariadeniu (EÚ) č. 753/2011 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(3)

Príloha I k nariadeniu (EÚ) č. 753/2011 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Záznamy týkajúce sa osôb uvedených v prílohe k tomuto nariadenia sa vypúšťajú zo zoznamu uvedeného v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 753/2011.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 1. augusta 2012

Za Radu

predseda

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  Ú. v. EÚ L 199, 2.8.2011, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

Záznamy podľa článku 1

| 1. | Tahis (alias Tahib) |
| --- | --- |

1.

Tahis (alias Tahib)

| 2. | Abdul Wasay Mu’tasim Agha [alias a) Mutasim Aga Jan; b) Agha Jan; c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem]. |
| --- | --- |

2.

Abdul Wasay Mu’tasim Agha [alias a) Mutasim Aga Jan; b) Agha Jan; c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem].

---

| 2.8.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 206/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 206/7

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 706/2012

z 1. augusta 2012,

ktorým sa stosedemdesiatypiatykrát mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným so sieťou al-Káida

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 881/2002 z 27. mája 2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným so sieťou al-Káida (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 1 písm. a) a článok 7a ods. 5,

keďže:

| (1) | V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa uvádza zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov. |
| --- | --- |

(1)

V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa uvádza zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa podľa uvedeného nariadenia vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

| (2) | Dňa 20. júla 2012 sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN rozhodol o vymazaní jednej fyzickej osoby zo zoznamu osôb, skupín a subjektov, na ktoré by sa malo vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, po zvážení žiadosti o odstránenie svojho mena zo zoznamu, ktorú predložila táto osoba, a súhrnnej správy ombudsmana ustanoveného podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1904 (2009). Sankčný výbor tiež rozhodol o zmene a doplnení dvoch záznamov v tomto zozname. |
| --- | --- |

(2)

Dňa 20. júla 2012 sankčný výbor Bezpečnostnej rady OSN rozhodol o vymazaní jednej fyzickej osoby zo zoznamu osôb, skupín a subjektov, na ktoré by sa malo vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, po zvážení žiadosti o odstránenie svojho mena zo zoznamu, ktorú predložila táto osoba, a súhrnnej správy ombudsmana ustanoveného podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1904 (2009). Sankčný výbor tiež rozhodol o zmene a doplnení dvoch záznamov v tomto zozname.

| (3) | Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať, |
| --- | --- |

(3)

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa týmto mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 1. augusta 2012

Za Komisiu

v mene predsedu

riaditeľ útvaru pre nástroje zahraničnej politiky

---

(1)  Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

PRÍLOHA

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 881/2002 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa vypúšťa tento záznam:
  „Ali Mohamed El Heit [alias a) Kamel Mohamed; b) Ali Di Roma; c) Ali Il Barbuto]. Dátum narodenia: a) 20. 3. 1970, b) 30. 1. 1971. Miesto narodenia: Rouiba, Alžírsko. Adresa: Via Ajraghi 3, Miláno, Taliansko. Ďalšie informácie: Meno matky je Hamadche Zoulicha. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 17. 3. 2004.“ |
| --- | --- |

1.

Pod nadpisom „Fyzické osoby“ sa vypúšťa tento záznam:

„Ali Mohamed El Heit [alias a) Kamel Mohamed; b) Ali Di Roma; c) Ali Il Barbuto]. Dátum narodenia: a) 20. 3. 1970, b) 30. 1. 1971. Miesto narodenia: Rouiba, Alžírsko. Adresa: Via Ajraghi 3, Miláno, Taliansko. Ďalšie informácie: Meno matky je Hamadche Zoulicha. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 17. 3. 2004.“

| 2. | Záznam „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi [alias a) Dah Dah; b) Abdelrahmman; c) Bechir]. Adresa: Sudán. Dátum narodenia: 4. 12. 1964. Miesto narodenia: Tabarka, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: L335915 (tuniský cestovný pas vydaný 8. 11. 1996, jeho platnosť sa skončila 7. 11. 2001). Ďalšie informácie: Podľa talianskych úradov je na úteku pred spravodlivosťou (stav z novembra 2009). Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 25. 6. 2003“ sa pod nadpisom „Fyzické osoby“ nahrádza takto:
  „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi [alias a) Dah Dah; b) Abdelrahmman; c) Bechir]. Adresa: Tunisko. Dátum narodenia: 4. 12. 1964. Miesto narodenia: Tabarka, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: L335915 (tuniský cestovný pas vydaný v Miláne v Taliansku 8. 11. 1996, jeho platnosť sa skončila 7. 11. 2001). Ďalšie informácie: V roku 2011 odišiel zo Sudánu do Tuniska. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 25. 6. 2003.“ |
| --- | --- |

2.

Záznam „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi [alias a) Dah Dah; b) Abdelrahmman; c) Bechir]. Adresa: Sudán. Dátum narodenia: 4. 12. 1964. Miesto narodenia: Tabarka, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: L335915 (tuniský cestovný pas vydaný 8. 11. 1996, jeho platnosť sa skončila 7. 11. 2001). Ďalšie informácie: Podľa talianskych úradov je na úteku pred spravodlivosťou (stav z novembra 2009). Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 25. 6. 2003“ sa pod nadpisom „Fyzické osoby“ nahrádza takto:

„Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi [alias a) Dah Dah; b) Abdelrahmman; c) Bechir]. Adresa: Tunisko. Dátum narodenia: 4. 12. 1964. Miesto narodenia: Tabarka, Tunisko. Štátna príslušnosť: Tunisko. Číslo cestovného pasu: L335915 (tuniský cestovný pas vydaný v Miláne v Taliansku 8. 11. 1996, jeho platnosť sa skončila 7. 11. 2001). Ďalšie informácie: V roku 2011 odišiel zo Sudánu do Tuniska. Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 25. 6. 2003.“

| 3. | Záznam „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai [alias a) Dr. Ibrahim ‚Awwad Ibrahim‘‚Ali al-Badri al-Samarrai‘; b) Ibrahim ‚Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai‘; c) Ibrahim ‚Awad Ibrahim al-Samarra’i‘; d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i; e) Abu Du’a; f) Abu Duaa g) Dr. Ibrahim; h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi; i) Abu Bakr al-Baghdadi]. Titul: Dr. Adresa: Irak. Dátum narodenia: 1971. Miesto narodenia: Samarra, Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Ďalšie informácie: a) vodca al-Káidy v Iraku; b) v súčasnosti usadený v Iraku; c) zodpovedný za vedenie a riadenie operácií AQI veľkého rozsahu; d) známy najmä pod svojím bojovým menom (Abu Du’a, Abu Duaa’). Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 5. 10. 2011“ sa pod nadpisom „Fyzické osoby“ nahrádza takto:
  „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai [alias a) Dr. Ibrahim ‚Awwad Ibrahim‘„Ali al-Badri al-Samarrai“; b) Ibrahim ‚Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai‘; c) Ibrahim ‚Awad Ibrahim al-Samarra’i‘; d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i; e) Abu Du’a; f) Abu Duaa g) Dr. Ibrahim; h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi; i) Abu Bakr al-Baghdadi]. Titul: Dr. Adresa: Irak. Dátum narodenia: 1971. Miesto narodenia: a) Samarra, Irak; b) Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Ďalšie informácie: a) vodca al-Káidy v Iraku; b) v súčasnosti usadený v Iraku; d) známy najmä pod svojím bojovým menom (Abu Du’a, Abu Duaa’). Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 5. 10. 2011.“ |
| --- | --- |

3.

Záznam „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai [alias a) Dr. Ibrahim ‚Awwad Ibrahim‘‚Ali al-Badri al-Samarrai‘; b) Ibrahim ‚Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai‘; c) Ibrahim ‚Awad Ibrahim al-Samarra’i‘; d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i; e) Abu Du’a; f) Abu Duaa g) Dr. Ibrahim; h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi; i) Abu Bakr al-Baghdadi]. Titul: Dr. Adresa: Irak. Dátum narodenia: 1971. Miesto narodenia: Samarra, Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Ďalšie informácie: a) vodca al-Káidy v Iraku; b) v súčasnosti usadený v Iraku; c) zodpovedný za vedenie a riadenie operácií AQI veľkého rozsahu; d) známy najmä pod svojím bojovým menom (Abu Du’a, Abu Duaa’). Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 5. 10. 2011“ sa pod nadpisom „Fyzické osoby“ nahrádza takto:

„Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai [alias a) Dr. Ibrahim ‚Awwad Ibrahim‘„Ali al-Badri al-Samarrai“; b) Ibrahim ‚Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai‘; c) Ibrahim ‚Awad Ibrahim al-Samarra’i‘; d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i; e) Abu Du’a; f) Abu Duaa g) Dr. Ibrahim; h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi; i) Abu Bakr al-Baghdadi]. Titul: Dr. Adresa: Irak. Dátum narodenia: 1971. Miesto narodenia: a) Samarra, Irak; b) Irak. Štátna príslušnosť: Irak. Ďalšie informácie: a) vodca al-Káidy v Iraku; b) v súčasnosti usadený v Iraku; d) známy najmä pod svojím bojovým menom (Abu Du’a, Abu Duaa’). Dátum zaradenia do zoznamu podľa článku 2a ods. 4 písm. b): 5. 10. 2011.“

---

| 2.8.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 206/9

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 707/2012

z 1. augusta 2012,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 1. augusta 2012

Za Komisiu v mene predsedu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| TR | 55,3 |
| XS | 32,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 77,3 |
| 0709 93 10 | TR | 107,5 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,1 |
| TR | 91,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 95,4 |
| 0806 10 10 | EG | 227,2 |
| IL | 176,8 |
| IN | 210,3 |
| MA | 251,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 218,9 |
| 0808 10 80 | AR | 187,9 |
| BR | 91,9 |
| CL | 115,4 |
| NZ | 129,0 |
| US | 181,3 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 136,7 |
| 0808 30 90 | AR | 200,3 |
| CL | 135,9 |
| ZA | 117,3 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 29 00 | TR | 397,6 |
| ZZ | 397,6 |
| 0809 30 | TR | 167,9 |
| ZZ | 167,9 |
| 0809 40 05 | BA | 62,1 |
| IL | 60,5 |
| ZZ | 61,3 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MK

58,9

TR

55,3

XS

32,3

ZZ

48,8

0707 00 05

MK

53,8

TR

100,7

ZZ

77,3

0709 93 10

TR

107,5

ZZ

107,5

0805 50 10

AR

92,1

TR

91,0

UY

96,7

ZA

101,9

ZZ

95,4

0806 10 10

EG

227,2

IL

176,8

IN

210,3

MA

251,0

MX

301,8

TR

146,5

ZZ

218,9

0808 10 80

AR

187,9

BR

91,9

CL

115,4

NZ

129,0

US

181,3

ZA

114,5

ZZ

136,7

0808 30 90

AR

200,3

CL

135,9

ZA

117,3

ZZ

151,2

0809 29 00

TR

397,6

ZZ

397,6

0809 30

TR

167,9

ZZ

167,9

0809 40 05

BA

62,1

IL

60,5

ZZ

61,3

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 2.8.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 206/11

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY 2012/454/SZBP

z 1. augusta 2012,

ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2011/486/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 31 ods. 2,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2011/486/SZBP z 1. augusta 2011 o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane (1), a najmä na jeho článok 5,

keďže:

| (1) | Rada prijala 1. augusta 2011 rozhodnutie 2011/486/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Rada prijala 1. augusta 2011 rozhodnutie 2011/486/SZBP.

| (2) | Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1988 (2011) vypustil 19. júla 2012 dve osoby zo zoznamu osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia. |
| --- | --- |

(2)

Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1988 (2011) vypustil 19. júla 2012 dve osoby zo zoznamu osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.

| (3) | Príloha k rozhodnutiu 2011/486/SZBP by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(3)

Príloha k rozhodnutiu 2011/486/SZBP by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Záznamy týkajúce sa osôb uvedených v prílohe k tomuto rozhodnutiu sa vypúšťajú zo zoznamu uvedeného v prílohe k rozhodnutiu 2011/486/SZBP.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 1. augusta 2012

Za Radu

predseda

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  Ú. v. EÚ L 199, 2.8.2011, s. 57.

1

---

PRÍLOHA

ZÁZNAMY PODĽA ČLÁNKU 1

| 1. | Tahis (alias Tahib). |
| --- | --- |

1.

Tahis (alias Tahib).

| 2. | Abdul Wasay Mu’tasim Agha [alias a) Mutasim Aga Jan; b) Agha Jan; c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem]. |
| --- | --- |

2.

Abdul Wasay Mu’tasim Agha [alias a) Mutasim Aga Jan; b) Agha Jan; c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem].

---

III Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

| 2.8.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 206/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 206/13

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 98/10/COL

z 24. marca 2010,

ktorým sa osemdesiaty prvýkrát menia a dopĺňajú procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o kritériách na dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdneho dvora (3), najmä na jej článok 24 a článok 5 ods. 2 písm. b),

keďže podľa článku 24 dohody o dozore a súde úrad uvedie do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci,

keďže podľa článku 5 ods. 2 písm. b) dohody o dozore a súde úrad vydáva oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, ak to táto dohoda alebo dohoda o dozore a súde výslovne ustanovuje, alebo ak to úrad považuje za nevyhnutné,

keďže úrad prijal 19. januára 1994 procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci (4),

keďže 24. júna 2009 Komisia Európskych spoločenstiev prijala oznámenie o kritériách na dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (5),

keďže toto oznámenie má význam aj pre Európsky hospodársky priestor,

keďže jednotné uplatňovanie pravidiel EHP vzťahujúcich sa na štátnu pomoc sa má zabezpečiť v rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru,

keďže podľa bodu II v položke VŠEOBECNÉ na konci prílohy XV k Dohode o EHP má úrad po porade s Komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou,

keďže úrad konzultoval túto vec s Európskou komisiou a štátmi EZVO listom z 12. marca 2010 (veci č. 549988, 549990 a 549991),

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Usmernenia o štátnej pomoci sa menia a dopĺňajú zavedením novej kapitoly o kritériách na dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty. Nová kapitola je uvedená v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Iba anglické znenie je autentické.

V Bruseli 24. marca 2010

Za Dozorný úrad EZVO

Per SANDERUD

predseda

Kurt JÄGER

člen kolégia

---

(1)  Ďalej len úrad.

1

(2)  Ďalej len Dohoda o EHP.

2

(3)  Ďalej len dohoda o dozore a súde.

3

(4)  Usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k dohode o dozore a súde, ktoré úrad schválil a vydal 19. januára 1994, uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len Ú. v.) ES L 231, 3.9.1994, s. 1, a Dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1, v znení zmien a doplnení. Ďalej len usmernenia o štátnej pomoci. Aktualizovaná verzia usmernení o štátnej pomoci je uverejnená na webovej stránke úradu: http://www.EZVOsurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

4

Úradnom vestníku Európskej únie

(5)  Ú. v. EÚ C 223, 16.9.2009, s. 3.

5

---

PRÍLOHA

KAPITOLA O KRITÉRIÁCH NA DÔKLADNÉ POSÚDENIE REGIONÁLNEJ POMOCI PRE VEĽKÉ INVESTIČNÉ PROJEKTY
   (1)

1.   Úvod

1.1.   Všeobecné pravidlá pre opatrenia regionálnej pomoci

| 1. | V kapitole o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 v usmerneniach Dozorného úradu EZVO (ďalej len „usmernenia pre národnú regionálnu pomoc“) sa vysvetľuje celkový prístup úradu k regionálnej štátnej pomoci (2). Podľa podmienok stanovených v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a napriek negatívnym vplyvom, ktoré môže mať regionálna štátna pomoc na obchodovanie a hospodársku súťaž, Dozorný úrad EZVO (ďalej len „úrad“) môže považovať štátnu pomoc za zlučiteľnú s vykonávaním Dohody o EHP, ak sa poskytuje na podporu hospodárskeho rozvoja určitých znevýhodnených regiónov v rámci EHP. |
| --- | --- |

1.

V kapitole o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 v usmerneniach Dozorného úradu EZVO (ďalej len „usmernenia pre národnú regionálnu pomoc“) sa vysvetľuje celkový prístup úradu k regionálnej štátnej pomoci (2). Podľa podmienok stanovených v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a napriek negatívnym vplyvom, ktoré môže mať regionálna štátna pomoc na obchodovanie a hospodársku súťaž, Dozorný úrad EZVO (ďalej len „úrad“) môže považovať štátnu pomoc za zlučiteľnú s vykonávaním Dohody o EHP, ak sa poskytuje na podporu hospodárskeho rozvoja určitých znevýhodnených regiónov v rámci EHP.

| 2. | V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa celkovo zohľadňuje relatívna závažnosť problémov, ktoré ovplyvňujú rozvoj regiónov dotknutých zavedením osobitných regionálnych stropov pomoci. Tieto maximálne intenzity pomoci sú odstupňované v rozmedzí od 10 % do 50 % oprávnených nákladov, ktoré vychádzajú predovšetkým z HDP na obyvateľa príslušných regiónov, ale poskytujú štátom EZVO aj určitú flexibilitu, aby sa mohli zohľadniť miestne podmienky. Mapy regionálnej pomoci pre každý štát EZVO sú uverejnené na webovej stránke úradu (3). Tieto odstupňované intenzity pomoci v podstate odrážajú test vyváženosti, ktorým úrad musí na jednej strane posúdiť pozitívny účinok, ktorý môže mať regionálna investičná pomoc, najmä pokiaľ ide o podporu súdržnosti prostredníctvom pritiahnutia investícií do znevýhodnených oblastí, a na strane druhej obmedzenie možných negatívnych vplyvov, ktoré môžu sprevádzať poskytnutie takejto pomoci jednotlivým podnikom, a to napríklad, negatívny dosah na iné hospodárske subjekty a regióny, ktorých relatívna konkurenčná výhoda sa patrične zmenší. |
| --- | --- |

2.

V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa celkovo zohľadňuje relatívna závažnosť problémov, ktoré ovplyvňujú rozvoj regiónov dotknutých zavedením osobitných regionálnych stropov pomoci. Tieto maximálne intenzity pomoci sú odstupňované v rozmedzí od 10 % do 50 % oprávnených nákladov, ktoré vychádzajú predovšetkým z HDP na obyvateľa príslušných regiónov, ale poskytujú štátom EZVO aj určitú flexibilitu, aby sa mohli zohľadniť miestne podmienky. Mapy regionálnej pomoci pre každý štát EZVO sú uverejnené na webovej stránke úradu (3). Tieto odstupňované intenzity pomoci v podstate odrážajú test vyváženosti, ktorým úrad musí na jednej strane posúdiť pozitívny účinok, ktorý môže mať regionálna investičná pomoc, najmä pokiaľ ide o podporu súdržnosti prostredníctvom pritiahnutia investícií do znevýhodnených oblastí, a na strane druhej obmedzenie možných negatívnych vplyvov, ktoré môžu sprevádzať poskytnutie takejto pomoci jednotlivým podnikom, a to napríklad, negatívny dosah na iné hospodárske subjekty a regióny, ktorých relatívna konkurenčná výhoda sa patrične zmenší.

| 3. | Veľký investičný projekt je počiatočnou investíciou s oprávnenými výdavkami nad 50 miliónov EUR (4). Veľké investičné projekty sú v menšej miere ovplyvnené nevýhodami, ktoré sú typické pre znevýhodnené oblasti, ako menšie investičné projekty. Existuje tu väčšie riziko, že veľké investičné projekty ovplyvnia obchodovanie, a teda aj riziko, že dôjde k väčšiemu narušeniu hospodárskej súťaže vo vzťahu ku konkurentom v iných regiónoch. Pri veľkých investíciách existuje aj riziko, že výška pomoci presiahne minimum potrebné na kompenzovanie regionálnych nevýhod, a že štátna pomoc na tieto projekty by viedla k nepriaznivým následkom, medzi ktoré patrí neúčinný výber lokality, väčšie narušenie hospodárskej súťaže a, keďže pomoc je nákladným prenosom prostriedkov od daňových poplatníkov v prospech príjemcov pomoci, čisté zmenšenie blahobytu, t. j. náklady na pomoc prevyšujú prínosy pre spotrebiteľov a výrobcov. |
| --- | --- |

3.

Veľký investičný projekt je počiatočnou investíciou s oprávnenými výdavkami nad 50 miliónov EUR (4). Veľké investičné projekty sú v menšej miere ovplyvnené nevýhodami, ktoré sú typické pre znevýhodnené oblasti, ako menšie investičné projekty. Existuje tu väčšie riziko, že veľké investičné projekty ovplyvnia obchodovanie, a teda aj riziko, že dôjde k väčšiemu narušeniu hospodárskej súťaže vo vzťahu ku konkurentom v iných regiónoch. Pri veľkých investíciách existuje aj riziko, že výška pomoci presiahne minimum potrebné na kompenzovanie regionálnych nevýhod, a že štátna pomoc na tieto projekty by viedla k nepriaznivým následkom, medzi ktoré patrí neúčinný výber lokality, väčšie narušenie hospodárskej súťaže a, keďže pomoc je nákladným prenosom prostriedkov od daňových poplatníkov v prospech príjemcov pomoci, čisté zmenšenie blahobytu, t. j. náklady na pomoc prevyšujú prínosy pre spotrebiteľov a výrobcov.

| 4. | V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa upravujú osobitné pravidlá regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (5). V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa počíta s automatickým postupným znižovaním stropov regionálnej pomoci pre tieto veľké investičné projekty, aby sa narušenie hospodárskej súťaže obmedzilo na takú úroveň, ktorá sa môže vo všeobecnosti považovať za kompenzovanú výhodami týchto projektov, pokiaľ ide o rozvoj príslušných regiónov (6). |
| --- | --- |

4.

V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa upravujú osobitné pravidlá regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (5). V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa počíta s automatickým postupným znižovaním stropov regionálnej pomoci pre tieto veľké investičné projekty, aby sa narušenie hospodárskej súťaže obmedzilo na takú úroveň, ktorá sa môže vo všeobecnosti považovať za kompenzovanú výhodami týchto projektov, pokiaľ ide o rozvoj príslušných regiónov (6).

| 5. | Štáty EZVO musia okrem toho individuálne informovať o akejkoľvek pomoci pre investičné projekty, ak navrhnutá pomoc prevyšuje maximálnu prípustnú výšku pomoci, ktorú môže podľa platných pravidiel získať investícia s oprávnenými výdavkami 100 miliónov EUR (prah na uplatnenie notifikačnej povinnosti) (7). Pri týchto notifikovaných prípadoch úrad overuje najmä intenzitu pomoci, zlučiteľnosť so všeobecnými kritériami uvedenými v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a či oznámená investícia predstavuje veľké zvýšenie výrobných kapacít na nedostatočne výkonnom alebo dokonca upadajúcom trhu alebo je v prospech podnikov s vysokým podielom na trhu. |
| --- | --- |

5.

Štáty EZVO musia okrem toho individuálne informovať o akejkoľvek pomoci pre investičné projekty, ak navrhnutá pomoc prevyšuje maximálnu prípustnú výšku pomoci, ktorú môže podľa platných pravidiel získať investícia s oprávnenými výdavkami 100 miliónov EUR (prah na uplatnenie notifikačnej povinnosti) (7). Pri týchto notifikovaných prípadoch úrad overuje najmä intenzitu pomoci, zlučiteľnosť so všeobecnými kritériami uvedenými v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a či oznámená investícia predstavuje veľké zvýšenie výrobných kapacít na nedostatočne výkonnom alebo dokonca upadajúcom trhu alebo je v prospech podnikov s vysokým podielom na trhu.

1.2.   Opatrenia regionálnej pomoci podliehajúce dôkladnému posudzovaniu

| 6. | Napriek automatickému znižovaniu by určité veľké sumy regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty mohli do značnej miery ovplyvniť obchodovanie a mohli by viesť k značnému narušeniu hospodárskej súťaže. Z tohto dôvodu úrad v minulosti uplatňoval politiku neschvaľovania pomoci pre veľké investičné projekty, ak (8):






  — | príjemca pomoci má na príslušnom trhu viac ako 25 % podiel predaja príslušného výrobku (príslušných výrobkov), alebo |
| --- | --- | --- |

6.

Napriek automatickému znižovaniu by určité veľké sumy regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty mohli do značnej miery ovplyvniť obchodovanie a mohli by viesť k značnému narušeniu hospodárskej súťaže. Z tohto dôvodu úrad v minulosti uplatňoval politiku neschvaľovania pomoci pre veľké investičné projekty, ak (8):

—

príjemca pomoci má na príslušnom trhu viac ako 25 % podiel predaja príslušného výrobku (príslušných výrobkov), alebo

| — | výrobná kapacita vytvorená v dôsledku projektu predstavuje viac ako 5 % trhu, pričom miera rastu príslušného trhu je nižšia ako miera rastu HDP v EHP. |
| --- | --- |

—

výrobná kapacita vytvorená v dôsledku projektu predstavuje viac ako 5 % trhu, pričom miera rastu príslušného trhu je nižšia ako miera rastu HDP v EHP.

| 7. | Úrad však v rámci platných usmernení pre národnú regionálnu pomoc zvolil individuálnejší prístup, ktorý umožňuje čo najkonkrétnejším spôsobom zohľadniť súdržnosť a iné výhody, ktoré môžu priniesť takéto projekty. Tieto výhody je však potrebné posudzovať vo vzťahu k možným negatívnym vplyvom na obchodovanie a hospodársku súťaž, ktoré by mali byť takisto definované čo najkonkrétnejším spôsobom. V bode 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa preto počíta s tým, že úrad uskutoční konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 v časti I protokolu 3 k dohode o dozore a súde v prípadoch, v ktorých bol presiahnutý prah uplatnenia notifikačnej povinnosti a v ktorých bola splnená jedna alebo obe podmienky stanovené v písmenách a) a b) bodu 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc (hranice pre dôkladné posudzovanie, ktoré sú rovnaké ako prahy opísané v bode 6 tejto kapitoly). V takýchto prípadoch je cieľom formálneho zisťovania podrobne overiť „že pomoc je potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu a že prínos opatrenia pomoci prevažuje vyplývajúce narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchodovanie medzi zmluvnými stranami“ (9). |
| --- | --- |

7.

Úrad však v rámci platných usmernení pre národnú regionálnu pomoc zvolil individuálnejší prístup, ktorý umožňuje čo najkonkrétnejším spôsobom zohľadniť súdržnosť a iné výhody, ktoré môžu priniesť takéto projekty. Tieto výhody je však potrebné posudzovať vo vzťahu k možným negatívnym vplyvom na obchodovanie a hospodársku súťaž, ktoré by mali byť takisto definované čo najkonkrétnejším spôsobom. V bode 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa preto počíta s tým, že úrad uskutoční konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 v časti I protokolu 3 k dohode o dozore a súde v prípadoch, v ktorých bol presiahnutý prah uplatnenia notifikačnej povinnosti a v ktorých bola splnená jedna alebo obe podmienky stanovené v písmenách a) a b) bodu 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc (hranice pre dôkladné posudzovanie, ktoré sú rovnaké ako prahy opísané v bode 6 tejto kapitoly). V takýchto prípadoch je cieľom formálneho zisťovania podrobne overiť „že pomoc je potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu a že prínos opatrenia pomoci prevažuje vyplývajúce narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchodovanie medzi zmluvnými stranami“ (9).

| 8. | V poznámke pod čiarou 55 usmernení pre národnú regionálnu pomoc úrad oznámil, že „v príhodnom čase vypracuje ďalšie usmernenie týkajúce sa kritérií, ktoré zohľadní počas tohto posúdenia“. Úrad ďalej v texte prezentuje usmernenie týkajúce sa druhu informácií, ktoré môže požadovať, a metodiku, ktorú bude používať pri opatreniach podliehajúcich dôkladnému posudzovaniu. V súlade s akčným plánom štátnej pomoci Európskej komisie (10) úrad vykoná celkové hodnotenie pomoci na základe vyváženosti jej pozitívnych a negatívnych účinkov s cieľom stanoviť, či sa opatrenie pomoci ako celok môže schváliť. |
| --- | --- |

8.

V poznámke pod čiarou 55 usmernení pre národnú regionálnu pomoc úrad oznámil, že „v príhodnom čase vypracuje ďalšie usmernenie týkajúce sa kritérií, ktoré zohľadní počas tohto posúdenia“. Úrad ďalej v texte prezentuje usmernenie týkajúce sa druhu informácií, ktoré môže požadovať, a metodiku, ktorú bude používať pri opatreniach podliehajúcich dôkladnému posudzovaniu. V súlade s akčným plánom štátnej pomoci Európskej komisie (10) úrad vykoná celkové hodnotenie pomoci na základe vyváženosti jej pozitívnych a negatívnych účinkov s cieľom stanoviť, či sa opatrenie pomoci ako celok môže schváliť.

| 9. | Dôkladné posudzovanie by malo byť primerané možnému narušeniu, ktoré môže pomoc spôsobiť. To znamená, že rozsah analýzy bude závisieť od povahy prípadu. Povaha a úroveň požadovaných dôkazov budú teda taktiež závisieť od vlastností každého jednotlivého prípadu. Dodržiavajúc ustanovenia, podľa ktorých sa uskutočňuje formálne zisťovanie, ako sa uvádza v článkoch 6 a 7 časti II protokolu 3 k dohode o dozore a súde, o funkciách a právomociach Dozorného úradu EZVO v oblasti štátnej pomoci, môže úrad okrem iného požiadať štát EZVO, aby predložil nezávislé štúdie na potvrdenie informácií obsiahnutých v oznámení, alebo si môže vyžiadať podklady od iných hospodárskych subjektov pôsobiacich na relevantných trhoch alebo od odborníkov na regionálny rozvoj. Počas formálneho zisťovania sú prínosné aj pripomienky od zainteresovaných strán. Úrad pri začatí konania určí kľúčové otázky, ku ktorým by chcel získať vyjadrenia. |
| --- | --- |

9.

Dôkladné posudzovanie by malo byť primerané možnému narušeniu, ktoré môže pomoc spôsobiť. To znamená, že rozsah analýzy bude závisieť od povahy prípadu. Povaha a úroveň požadovaných dôkazov budú teda taktiež závisieť od vlastností každého jednotlivého prípadu. Dodržiavajúc ustanovenia, podľa ktorých sa uskutočňuje formálne zisťovanie, ako sa uvádza v článkoch 6 a 7 časti II protokolu 3 k dohode o dozore a súde, o funkciách a právomociach Dozorného úradu EZVO v oblasti štátnej pomoci, môže úrad okrem iného požiadať štát EZVO, aby predložil nezávislé štúdie na potvrdenie informácií obsiahnutých v oznámení, alebo si môže vyžiadať podklady od iných hospodárskych subjektov pôsobiacich na relevantných trhoch alebo od odborníkov na regionálny rozvoj. Počas formálneho zisťovania sú prínosné aj pripomienky od zainteresovaných strán. Úrad pri začatí konania určí kľúčové otázky, ku ktorým by chcel získať vyjadrenia.

| 10. | Cieľom tejto kapitoly je zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť rozhodovacieho procesu úradu a rovnaké zaobchádzanie so štátmi EZVO. Úrad si vyhradzuje možnosť meniť, dopĺňať a upravovať toto usmernenie vzhľadom na skúsenosti nadobudnuté z jednotlivých prípadov. |
| --- | --- |

10.

Cieľom tejto kapitoly je zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť rozhodovacieho procesu úradu a rovnaké zaobchádzanie so štátmi EZVO. Úrad si vyhradzuje možnosť meniť, dopĺňať a upravovať toto usmernenie vzhľadom na skúsenosti nadobudnuté z jednotlivých prípadov.

2.   Pozitívne účinky pomoci

2.1.   Cieľ pomoci

| 11. | V rámci regionálnej pomoci sa sleduje cieľ spoločného záujmu, ktorý odzrkadľuje úvahy spravodlivého prístupu a spočíva najmä v posilnení hospodárskej súdržnosti prostredníctvom úsilia o zmenšenie rozdielov v úrovniach rozvoja rôznych regiónov EHP. V bode 2 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa uvádza, že: „zameraním sa na hendikepy znevýhodnených regiónov národná regionálna pomoc podporuje ekonomickú, sociálnu a územnú súdržnosť štátov EZVO a EHP ako celku“. V bode 3 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa dodáva, že: „cieľom národnej regionálnej investičnej pomoci je napomáhať rozvoju najviac znevýhodnených regiónov prostredníctvom podpory investícií a vytvárania pracovných miest. Podporuje sa ňou rozširovanie a diverzifikácia ekonomických činností podnikov so sídlom v menej zvýhodnených regiónoch predovšetkým tým, že motivuje spoločnosti k vytváraniu nových prevádzkarní.“ |
| --- | --- |

11.

V rámci regionálnej pomoci sa sleduje cieľ spoločného záujmu, ktorý odzrkadľuje úvahy spravodlivého prístupu a spočíva najmä v posilnení hospodárskej súdržnosti prostredníctvom úsilia o zmenšenie rozdielov v úrovniach rozvoja rôznych regiónov EHP. V bode 2 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa uvádza, že: „zameraním sa na hendikepy znevýhodnených regiónov národná regionálna pomoc podporuje ekonomickú, sociálnu a územnú súdržnosť štátov EZVO a EHP ako celku“. V bode 3 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa dodáva, že: „cieľom národnej regionálnej investičnej pomoci je napomáhať rozvoju najviac znevýhodnených regiónov prostredníctvom podpory investícií a vytvárania pracovných miest. Podporuje sa ňou rozširovanie a diverzifikácia ekonomických činností podnikov so sídlom v menej zvýhodnených regiónoch predovšetkým tým, že motivuje spoločnosti k vytváraniu nových prevádzkarní.“

| 12. | Pri tých veľkých investičných projektoch, ktoré dosahujú prahy pre dôkladné posudzovanie, sa bude vyžadovať, aby štát EZVO preukázal, že pomoc bude zameraná na splnenie daného cieľa spravodlivého prístupu. Štát EZVO bude preto musieť preukázať, že investičný projekt prispieva k rozvoju príslušného regiónu. |
| --- | --- |

12.

Pri tých veľkých investičných projektoch, ktoré dosahujú prahy pre dôkladné posudzovanie, sa bude vyžadovať, aby štát EZVO preukázal, že pomoc bude zameraná na splnenie daného cieľa spravodlivého prístupu. Štát EZVO bude preto musieť preukázať, že investičný projekt prispieva k rozvoju príslušného regiónu.

| 13. | Hoci prvoradým cieľom regionálnej pomoci je podpora spravodlivého prístupu, akým je hospodárska súdržnosť, regionálna pomoc môže riešiť aj otázky zlyhania trhu. Regionálne znevýhodnenia môžu súvisieť so zlyhaniami trhu ako sú neúplné informácie, problémy s koordináciou, ťažkosti príjemcov pomoci s realizáciou investícií na projekty vo verejnom záujme alebo vonkajší dosah investícií. Ak regionálna pomoc prináša okrem splnenia cieľa spravodlivého prístupu aj efektívnosť, bude sa celkový pozitívny účinok pomoci považovať za väčší. |
| --- | --- |

13.

Hoci prvoradým cieľom regionálnej pomoci je podpora spravodlivého prístupu, akým je hospodárska súdržnosť, regionálna pomoc môže riešiť aj otázky zlyhania trhu. Regionálne znevýhodnenia môžu súvisieť so zlyhaniami trhu ako sú neúplné informácie, problémy s koordináciou, ťažkosti príjemcov pomoci s realizáciou investícií na projekty vo verejnom záujme alebo vonkajší dosah investícií. Ak regionálna pomoc prináša okrem splnenia cieľa spravodlivého prístupu aj efektívnosť, bude sa celkový pozitívny účinok pomoci považovať za väčší.

| 14. | Nasledujúci neúplný zoznam indikatívnych kritérií sa môže použiť na preukázanie prínosu pomoci pre rozvoj príslušného regiónu – do akej miery priťahuje do regiónu ďalšie investície a činnosti. Tieto kladné účinky pomoci môžu byť priame (napr. vytvorené priame pracovné miesta) aj nepriame (napr. miestne inovácie).






  — | Počet priamych pracovných miest vytvorených v dôsledku investície je dôležitým ukazovateľom prispievania k regionálnemu rozvoju. Posudzovať by sa mala aj kvalita vytvorených pracovných miest a požadovaná kvalifikácia. |
| --- | --- | --- |

14.

Nasledujúci neúplný zoznam indikatívnych kritérií sa môže použiť na preukázanie prínosu pomoci pre rozvoj príslušného regiónu – do akej miery priťahuje do regiónu ďalšie investície a činnosti. Tieto kladné účinky pomoci môžu byť priame (napr. vytvorené priame pracovné miesta) aj nepriame (napr. miestne inovácie).

—

Počet priamych pracovných miest vytvorených v dôsledku investície je dôležitým ukazovateľom prispievania k regionálnemu rozvoju. Posudzovať by sa mala aj kvalita vytvorených pracovných miest a požadovaná kvalifikácia.

| — | Ešte väčší počet nových pracovných miest sa môže vytvoriť v miestnej sieti (sub)dodávateľov, čo pomáha lepšie začleniť investíciu do príslušného regiónu a zabezpečiť ďalšie rozšírenie vedľajších účinkov. Bude sa teda zohľadňovať aj počet vytvorených nepriamych pracovných miest. |
| --- | --- |

—

Ešte väčší počet nových pracovných miest sa môže vytvoriť v miestnej sieti (sub)dodávateľov, čo pomáha lepšie začleniť investíciu do príslušného regiónu a zabezpečiť ďalšie rozšírenie vedľajších účinkov. Bude sa teda zohľadňovať aj počet vytvorených nepriamych pracovných miest.

| — | Záväzok príjemcu vyvinúť rozsiahlu činnosť v oblasti vzdelávania s cieľom zlepšiť (všeobecné a špecifické) zručnosti jeho pracovných síl sa bude pokladať za faktor prispievajúci k regionálnemu rozvoju. Dôraz sa bude klásť aj na vzdelávanie, ktorým sa zlepšujú znalosti a zamestnateľnosť pracovníkov mimo daného podniku. Všeobecné alebo špecifické vzdelávanie, na ktoré sa schválila pomoc na vzdelávanie, sa nebude pokladať za kladný účinok regionálnej pomoci, aby nedochádzalo k dvojitému započítavaniu. |
| --- | --- |

—

Záväzok príjemcu vyvinúť rozsiahlu činnosť v oblasti vzdelávania s cieľom zlepšiť (všeobecné a špecifické) zručnosti jeho pracovných síl sa bude pokladať za faktor prispievajúci k regionálnemu rozvoju. Dôraz sa bude klásť aj na vzdelávanie, ktorým sa zlepšujú znalosti a zamestnateľnosť pracovníkov mimo daného podniku. Všeobecné alebo špecifické vzdelávanie, na ktoré sa schválila pomoc na vzdelávanie, sa nebude pokladať za kladný účinok regionálnej pomoci, aby nedochádzalo k dvojitému započítavaniu.

| — | Vonkajšie úspory z rozsahu alebo iné výhody z hľadiska regionálneho rozvoja môžu vyplynúť z geografickej blízkosti (účinok zoskupenia). Zoskupenie podnikov z toho istého priemyselného odvetvia umožňuje, aby sa jednotlivé závody viac špecializovali, čím sa zvyšuje efektívnosť. Fyzická blízkosť uľahčuje výmenu informácií, nápadov a znalostí medzi podnikmi. Koncentrácia hospodárskych činností priťahuje záujemcov o pracovné miesta, čím sa zabezpečuje rozsiahly zdroj pracovníkov s rôznymi zručnosťami, ktorý majú podniky k dispozícii. Zabezpečuje sa aj prístup k právnym a obchodným službám, čím sa zvyšuje produktivita. Koncentrácia hospodárskych činností môže celkovo pritiahnuť ďalšie investície, ktorými sa zasa zvýšia kladné vedľajšie účinky (pozitívny kolobeh). |
| --- | --- |

—

Vonkajšie úspory z rozsahu alebo iné výhody z hľadiska regionálneho rozvoja môžu vyplynúť z geografickej blízkosti (účinok zoskupenia). Zoskupenie podnikov z toho istého priemyselného odvetvia umožňuje, aby sa jednotlivé závody viac špecializovali, čím sa zvyšuje efektívnosť. Fyzická blízkosť uľahčuje výmenu informácií, nápadov a znalostí medzi podnikmi. Koncentrácia hospodárskych činností priťahuje záujemcov o pracovné miesta, čím sa zabezpečuje rozsiahly zdroj pracovníkov s rôznymi zručnosťami, ktorý majú podniky k dispozícii. Zabezpečuje sa aj prístup k právnym a obchodným službám, čím sa zvyšuje produktivita. Koncentrácia hospodárskych činností môže celkovo pritiahnuť ďalšie investície, ktorými sa zasa zvýšia kladné vedľajšie účinky (pozitívny kolobeh).

| — | Investície zahŕňajú technické znalosti a môžu byť zdrojom značného prenosu technológie (šírenie znalostí). Pri investíciách, ktoré sa uskutočňujú v technologicky intenzívnych priemyselných odvetviach, je prenos technológií do prijímajúceho regiónu pravdepodobnejší. V tomto ohľade je dôležitá aj úroveň a špecifickosť šírenia znalostí. |
| --- | --- |

—

Investície zahŕňajú technické znalosti a môžu byť zdrojom značného prenosu technológie (šírenie znalostí). Pri investíciách, ktoré sa uskutočňujú v technologicky intenzívnych priemyselných odvetviach, je prenos technológií do prijímajúceho regiónu pravdepodobnejší. V tomto ohľade je dôležitá aj úroveň a špecifickosť šírenia znalostí.

| — | Posudzovať sa môže aj to, ako projekt prispeje k schopnosti regiónu vytvárať novú technológiu prostredníctvom miestnych inovácií. V tomto ohľade sa môže pozitívne hodnotiť spolupráca nového výrobného závodu s miestnymi vyššími vzdelávacími inštitúciami. |
| --- | --- |

—

Posudzovať sa môže aj to, ako projekt prispeje k schopnosti regiónu vytvárať novú technológiu prostredníctvom miestnych inovácií. V tomto ohľade sa môže pozitívne hodnotiť spolupráca nového výrobného závodu s miestnymi vyššími vzdelávacími inštitúciami.

| — | Trvanie investície a možné nadväzujúce investície v budúcnosti sú známkou trvalého angažovania sa spoločnosti v regióne. |
| --- | --- |

—

Trvanie investície a možné nadväzujúce investície v budúcnosti sú známkou trvalého angažovania sa spoločnosti v regióne.

| 15. | Odporúča sa najmä, aby sa štáty EZVO opierali o hodnotenia minulých schém a opatrení štátnej pomoci, posúdenia vplyvov, ktoré vykonali orgány poskytujúce pomoc, stanoviská odborníkov a iné možné štúdie týkajúce sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Podnikateľský plán príjemcu pomoci by mohol poskytnúť informácie o počte vytvorených pracovných miest, vyplatených mzdách (zlepšení finančnej situácie domácností ako vedľajší účinok), objeme predaja miestnych výrobcov, obrate vytvorenom investíciou, ktorý môže priniesť regiónu ďalšie príjmy z daní. |
| --- | --- |

15.

Odporúča sa najmä, aby sa štáty EZVO opierali o hodnotenia minulých schém a opatrení štátnej pomoci, posúdenia vplyvov, ktoré vykonali orgány poskytujúce pomoc, stanoviská odborníkov a iné možné štúdie týkajúce sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Podnikateľský plán príjemcu pomoci by mohol poskytnúť informácie o počte vytvorených pracovných miest, vyplatených mzdách (zlepšení finančnej situácie domácností ako vedľajší účinok), objeme predaja miestnych výrobcov, obrate vytvorenom investíciou, ktorý môže priniesť regiónu ďalšie príjmy z daní.

| 16. | Prípadne by sa mal posúdiť aj vzťah medzi plánovaným investičným projektom a národným strategickým referenčným programom, ako aj vzťah medzi projektom a operačnými programami, ktoré sa spolufinancujú zo štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

16.

Prípadne by sa mal posúdiť aj vzťah medzi plánovaným investičným projektom a národným strategickým referenčným programom, ako aj vzťah medzi projektom a operačnými programami, ktoré sa spolufinancujú zo štrukturálnych fondov.

2.2.   Vhodnosť nástroja pomoci

| 17. | Štátna pomoc vo forme investičných dotácií nie je jediným politickým nástrojom, ktorý majú štáty EZVO k dispozícii na podporu investícií a vytvárania pracovných miest v znevýhodnených oblastiach. Štáty EZVO môžu použiť všeobecné opatrenia ako rozvoj infraštruktúry, podporovanie kvality vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlepšovanie celkového podnikateľského prostredia. |
| --- | --- |

17.

Štátna pomoc vo forme investičných dotácií nie je jediným politickým nástrojom, ktorý majú štáty EZVO k dispozícii na podporu investícií a vytvárania pracovných miest v znevýhodnených oblastiach. Štáty EZVO môžu použiť všeobecné opatrenia ako rozvoj infraštruktúry, podporovanie kvality vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlepšovanie celkového podnikateľského prostredia.

| 18. | Za vhodný nástroj sa pokladajú také opatrenia, pri ktorých štáty EZVO zvážili aj iné politické možnosti a pri ktorých sa preukázalo, že použitie selektívneho nástroja, akým je štátna pomoc pre konkrétnu spoločnosť, je výhodné. Úrad bude zohľadňovať najmä každé posudzovanie vplyvu navrhnutého opatrenia, ktoré štát EZVO mohol vykonať. |
| --- | --- |

18.

Za vhodný nástroj sa pokladajú také opatrenia, pri ktorých štáty EZVO zvážili aj iné politické možnosti a pri ktorých sa preukázalo, že použitie selektívneho nástroja, akým je štátna pomoc pre konkrétnu spoločnosť, je výhodné. Úrad bude zohľadňovať najmä každé posudzovanie vplyvu navrhnutého opatrenia, ktoré štát EZVO mohol vykonať.

2.3.   Stimulačný účinok

| 19. | Analýza stimulačného účinku opatrenia pomoci je jedným z najdôležitejších prvkov dôkladného posudzovania regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty. Úrad bude posudzovať, či je navrhnutá pomoc nevyhnutná, aby sa dosiahol „skutočný stimulujúci účinok pre investície, ktoré by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnili“ (11). Toto posúdenie sa uskutoční na dvoch úrovniach: po prvé, na všeobecnej procesnej úrovni a po druhé, na podrobnejšej ekonomickej úrovni. |
| --- | --- |

19.

Analýza stimulačného účinku opatrenia pomoci je jedným z najdôležitejších prvkov dôkladného posudzovania regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty. Úrad bude posudzovať, či je navrhnutá pomoc nevyhnutná, aby sa dosiahol „skutočný stimulujúci účinok pre investície, ktoré by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnili“ (11). Toto posúdenie sa uskutoční na dvoch úrovniach: po prvé, na všeobecnej procesnej úrovni a po druhé, na podrobnejšej ekonomickej úrovni.

| 20. | V bode 30 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sú uvedené všeobecné kritériá na formálne posúdenie stimulačného účinku regionálnej pomoci. Tieto kritériá sa vzťahujú na každý typ regionálnej pomoci, nielen na regionálnu pomoc pre veľké investičné projekty. |
| --- | --- |

20.

V bode 30 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sú uvedené všeobecné kritériá na formálne posúdenie stimulačného účinku regionálnej pomoci. Tieto kritériá sa vzťahujú na každý typ regionálnej pomoci, nielen na regionálnu pomoc pre veľké investičné projekty.

| 21. | V prípade regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, úrad podrobne overí, „či je pomoc potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu“ (12). Cieľom tohto podrobného posudzovania je určiť, či pomoc skutočne prispieva k zmene správania príjemcu tak, aby v príslušnom podporovanom regióne uskutočnil (ďalšie) investície. Spoločnosť môže nájsť veľa oprávnených dôvodov k tomu, aby sa usídlila v určitom regióne, a to aj bez poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

21.

V prípade regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, úrad podrobne overí, „či je pomoc potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu“ (12). Cieľom tohto podrobného posudzovania je určiť, či pomoc skutočne prispieva k zmene správania príjemcu tak, aby v príslušnom podporovanom regióne uskutočnil (ďalšie) investície. Spoločnosť môže nájsť veľa oprávnených dôvodov k tomu, aby sa usídlila v určitom regióne, a to aj bez poskytnutia pomoci.

| 22. | So zreteľom na cieľ spravodlivého prístupu, ktorý je odvodený z kohéznej politiky, a pokiaľ pomoc prispieva k dosiahnutiu tohto cieľa, môže sa stimulačný účinok preukázať dvomi možnými postupmi:






  i) | pomoc je stimulom na prijatie kladného rozhodnutia o investícii, pretože investícia, ktorá by inak nebola pre spoločnosť zisková na žiadnom mieste, sa v podporovanom regióne realizovať dá (13); |
| --- | --- | --- |

22.

So zreteľom na cieľ spravodlivého prístupu, ktorý je odvodený z kohéznej politiky, a pokiaľ pomoc prispieva k dosiahnutiu tohto cieľa, môže sa stimulačný účinok preukázať dvomi možnými postupmi:

i)

pomoc je stimulom na prijatie kladného rozhodnutia o investícii, pretože investícia, ktorá by inak nebola pre spoločnosť zisková na žiadnom mieste, sa v podporovanom regióne realizovať dá (13);

| ii) | pomoc je stimulom pre rozhodnutie o umiestnení plánovanej investície v danom regióne a nie inde, pretože sa ňou vynahradia čisté znevýhodnenia a náklady spojené s umiestnením v podporovanom regióne. |
| --- | --- |

ii)

pomoc je stimulom pre rozhodnutie o umiestnení plánovanej investície v danom regióne a nie inde, pretože sa ňou vynahradia čisté znevýhodnenia a náklady spojené s umiestnením v podporovanom regióne.

| 23. | Štát EZVO by mal úradu preukázať existenciu stimulačného účinku pomoci. Bude potrebné, aby poskytol jasný dôkaz, že pomoc účinne ovplyvňuje rozhodnutie o investícii alebo výber miesta. Bude musieť uviesť, ktorý postup uplatňuje. Aby bolo možné vykonať dôkladné posúdenie, štát EZVO bude musieť poskytnúť nielen informácie o podporovanom projekte, ale aj podrobný opis opačného scenára, pri ktorom by štát EZVO neposkytol príjemcovi žiadnu pomoc. |
| --- | --- |

23.

Štát EZVO by mal úradu preukázať existenciu stimulačného účinku pomoci. Bude potrebné, aby poskytol jasný dôkaz, že pomoc účinne ovplyvňuje rozhodnutie o investícii alebo výber miesta. Bude musieť uviesť, ktorý postup uplatňuje. Aby bolo možné vykonať dôkladné posúdenie, štát EZVO bude musieť poskytnúť nielen informácie o podporovanom projekte, ale aj podrobný opis opačného scenára, pri ktorom by štát EZVO neposkytol príjemcovi žiadnu pomoc.

| 24. | V prípade postupu i) by štát EZVO mohol poskytnúť dôkaz o stimulačnom účinku pomoci tým, že poskytne dokumenty spoločnosti, ktoré preukazujú, že investícia by bez pomoci nebola zisková a že sa nepočíta so žiadnym iným umiestnením investície, než v podporovanom regióne. |
| --- | --- |

24.

V prípade postupu i) by štát EZVO mohol poskytnúť dôkaz o stimulačnom účinku pomoci tým, že poskytne dokumenty spoločnosti, ktoré preukazujú, že investícia by bez pomoci nebola zisková a že sa nepočíta so žiadnym iným umiestnením investície, než v podporovanom regióne.

| 25. | V prípade postupu ii) by štát EZVO mohol poskytnúť dôkaz o stimulačnom účinku pomoci tým, že poskytne dokumenty spoločnosti, ktoré preukazujú, že sa porovnali náklady a výhody umiestnenia projektu v príslušnom podporovanom regióne a v alternatívnom regióne. Úrad bude takéto porovnanie považovať za realistické. |
| --- | --- |

25.

V prípade postupu ii) by štát EZVO mohol poskytnúť dôkaz o stimulačnom účinku pomoci tým, že poskytne dokumenty spoločnosti, ktoré preukazujú, že sa porovnali náklady a výhody umiestnenia projektu v príslušnom podporovanom regióne a v alternatívnom regióne. Úrad bude takéto porovnanie považovať za realistické.

| 26. | Odporúča sa najmä, aby sa štáty EZVO opierali o posúdenie rizika (vrátane posúdenia rizík spojených s lokalitou), finančné správy, interné podnikateľské plány, stanoviská odborníkov a iné štúdie týkajúce sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Pri overovaní stimulačného účinku by mohli byť prínosné aj dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, odhadoch nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré boli predložené investičnému výboru a ktoré prezentujú rôzne investičné scenáre, alebo dokumenty poskytnuté finančným trhom. |
| --- | --- |

26.

Odporúča sa najmä, aby sa štáty EZVO opierali o posúdenie rizika (vrátane posúdenia rizík spojených s lokalitou), finančné správy, interné podnikateľské plány, stanoviská odborníkov a iné štúdie týkajúce sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Pri overovaní stimulačného účinku by mohli byť prínosné aj dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, odhadoch nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré boli predložené investičnému výboru a ktoré prezentujú rôzne investičné scenáre, alebo dokumenty poskytnuté finančným trhom.

| 27. | V tejto súvislosti, a najmä pri postupe i) sa môže ziskovosť preskúmať s použitím metodík, ktoré sa bežne používajú v príslušnom priemyselnom odvetví a ktoré môžu zahŕňať: metódy na zistenie čistej súčasnej hodnoty projektu (NPV), miery vnútornej návratnosti (IRR) alebo návratnosti použitého kapitálu (ROCE). |
| --- | --- |

27.

V tejto súvislosti, a najmä pri postupe i) sa môže ziskovosť preskúmať s použitím metodík, ktoré sa bežne používajú v príslušnom priemyselnom odvetví a ktoré môžu zahŕňať: metódy na zistenie čistej súčasnej hodnoty projektu (NPV), miery vnútornej návratnosti (IRR) alebo návratnosti použitého kapitálu (ROCE).

| 28. | Ak pomoc nezmení správanie príjemcu stimulovaním (ďalšej) investície v príslušnom podporovanom regióne, stimulačný účinok nie je dostatočný na dosiahnutie regionálneho cieľa. Ak pomoc nemá stimulačný účinok na dosiahnutie regionálneho cieľa, možno takúto pomoc považovať jednoducho len za poskytnutie finančných prostriedkov spoločnosti. Pri dôkladnom posudzovaní regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty sa preto táto pomoc neschváli v prípadoch, v ktorých sa zdá, že by sa táto istá investícia v danom regióne uskutočnila aj bez pomoci. |
| --- | --- |

28.

Ak pomoc nezmení správanie príjemcu stimulovaním (ďalšej) investície v príslušnom podporovanom regióne, stimulačný účinok nie je dostatočný na dosiahnutie regionálneho cieľa. Ak pomoc nemá stimulačný účinok na dosiahnutie regionálneho cieľa, možno takúto pomoc považovať jednoducho len za poskytnutie finančných prostriedkov spoločnosti. Pri dôkladnom posudzovaní regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty sa preto táto pomoc neschváli v prípadoch, v ktorých sa zdá, že by sa táto istá investícia v danom regióne uskutočnila aj bez pomoci.

2.4.   Proporcionalita pomoci

| 29. | Ak má byť regionálna pomoc proporcionálna, musia byť výška a intenzita pomoci obmedzené na minimum nevyhnutné na uskutočnenie investície v podporovanom regióne. |
| --- | --- |

29.

Ak má byť regionálna pomoc proporcionálna, musia byť výška a intenzita pomoci obmedzené na minimum nevyhnutné na uskutočnenie investície v podporovanom regióne.

| 30. | V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa celkovo zabezpečuje, aby bola regionálna pomoc proporcionálna k závažnosti problémov ovplyvňujúcich podporované regióny, a to tak, že sa vo všeobecnosti uplatňujú stropy regionálnej pomoci a automatické postupné znižovanie týchto stropov regionálnej pomoci pre tieto veľké investičné projekty (pozri body 1 a 3). |
| --- | --- |

30.

V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa celkovo zabezpečuje, aby bola regionálna pomoc proporcionálna k závažnosti problémov ovplyvňujúcich podporované regióny, a to tak, že sa vo všeobecnosti uplatňujú stropy regionálnej pomoci a automatické postupné znižovanie týchto stropov regionálnej pomoci pre tieto veľké investičné projekty (pozri body 1 a 3).

| 31. | Pri takých prípadoch regionálnej pomoci, ktoré si vyžadujú dôkladné posúdenie, je potrebné podrobnejšie overenie tejto všeobecnej zásady proporcionality, ktorá sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

31.

Pri takých prípadoch regionálnej pomoci, ktoré si vyžadujú dôkladné posúdenie, je potrebné podrobnejšie overenie tejto všeobecnej zásady proporcionality, ktorá sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc.

| 32. | Pri postupe i) sa bude vzhľadom na investičný stimul považovať pomoc vo všeobecnosti za proporcionálnu, ak je v dôsledku poskytnutia pomoci návratnosť investície v súlade s bežnou mierou návratnosti, ktorú spoločnosť uplatňuje pri iných investičných projektoch, s kapitálovými nákladmi spoločnosti ako celku alebo s návratnosťou, ktorá je v príslušnom priemyselnom odvetví bežná. |
| --- | --- |

32.

Pri postupe i) sa bude vzhľadom na investičný stimul považovať pomoc vo všeobecnosti za proporcionálnu, ak je v dôsledku poskytnutia pomoci návratnosť investície v súlade s bežnou mierou návratnosti, ktorú spoločnosť uplatňuje pri iných investičných projektoch, s kapitálovými nákladmi spoločnosti ako celku alebo s návratnosťou, ktorá je v príslušnom priemyselnom odvetví bežná.

| 33. | Pri postupe ii) sa bude vzhľadom na stimul na umiestnenie považovať pomoc vo všeobecnosti za proporcionálnu, ak sa bude rovnať rozdielu medzi čistými nákladmi prijímajúcej spoločnosti na investíciu v podporovanom regióne a čistými nákladmi na investíciu v alternatívnom(-ych) regióne(-och). Zohľadniť sa musia všetky tieto náklady a výhody, vrátane napríklad administratívnych nákladov, nákladov na dopravu, nákladov na vzdelávanie, na ktoré sa neposkytuje pomoc na podporu vzdelávania, a aj mzdové rozdiely. |
| --- | --- |

33.

Pri postupe ii) sa bude vzhľadom na stimul na umiestnenie považovať pomoc vo všeobecnosti za proporcionálnu, ak sa bude rovnať rozdielu medzi čistými nákladmi prijímajúcej spoločnosti na investíciu v podporovanom regióne a čistými nákladmi na investíciu v alternatívnom(-ych) regióne(-och). Zohľadniť sa musia všetky tieto náklady a výhody, vrátane napríklad administratívnych nákladov, nákladov na dopravu, nákladov na vzdelávanie, na ktoré sa neposkytuje pomoc na podporu vzdelávania, a aj mzdové rozdiely.

| 34. | Tieto čisté náklady, ktoré sa považujú za náklady súvisiace s regionálnymi znevýhodneniami, majú za následok nižšiu ziskovosť investície. Z tohto dôvodu sa výpočty, ktoré sa použili pri analýze stimulačného účinku, môžu použiť aj pri posudzovaní toho, či je pomoc proporcionálna. |
| --- | --- |

34.

Tieto čisté náklady, ktoré sa považujú za náklady súvisiace s regionálnymi znevýhodneniami, majú za následok nižšiu ziskovosť investície. Z tohto dôvodu sa výpočty, ktoré sa použili pri analýze stimulačného účinku, môžu použiť aj pri posudzovaní toho, či je pomoc proporcionálna.

| 35. | Štát EZVO musí preukázať proporcionalitu na základe vhodnej dokumentácie uvedenej v bode 26. |
| --- | --- |

35.

Štát EZVO musí preukázať proporcionalitu na základe vhodnej dokumentácie uvedenej v bode 26.

| 36. | Intenzita pomoci nesmie byť v žiadnom prípade vyššia ako stropy regionálnej pomoci upravené mechanizmom znižovania, ako sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

36.

Intenzita pomoci nesmie byť v žiadnom prípade vyššia ako stropy regionálnej pomoci upravené mechanizmom znižovania, ako sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc.

3.   Negatívne účinky pomoci

| 37. | Aby úrad mohol posúdiť podiely na trhu a možnú nadmernú kapacitu na trhu v štrukturálnom úpadku, musí vymedziť relevantný trh výrobkov a relevantný geografický trh. Relevantné trhy sú zvyčajne (14) už definované pre opatrenia regionálnej pomoci, ktoré sa dôkladne posudzujú. |
| --- | --- |

37.

Aby úrad mohol posúdiť podiely na trhu a možnú nadmernú kapacitu na trhu v štrukturálnom úpadku, musí vymedziť relevantný trh výrobkov a relevantný geografický trh. Relevantné trhy sú zvyčajne (14) už definované pre opatrenia regionálnej pomoci, ktoré sa dôkladne posudzujú.

| 38. | Dva hlavné ukazovatele možných negatívnych účinkov vyplývajúcich z pomoci sú uvedené v bode 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc, a to vysoké trhové podiely a možná nadmerná kapacita na trhu v štrukturálnom úpadku. Súvisia s dvomi teóriami o narušení hospodárskej súťaže, ktorými sú vytvorenie trhovej sily a vytvorenie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr. Prvé posúdenie týchto dvoch ukazovateľov sa realizuje ešte pred začiatkom konania vo veci formálneho zisťovania. V snahe zabezpečiť všetky prvky potrebné pre záverečný test vyváženosti sa posúdia obidva ukazovatele v rámci dôkladného posudzovania. Tretí ukazovateľ možných negatívnych účinkov pomoci, ktorý sa bude dôkladne posudzovať, je vplyv pomoci na obchodovanie. Hoci sa tieto tri ukazovatele považujú za hlavné negatívne účinky, ktoré môžu vyplynúť z regionálnej pomoci pre veľký investičný projekt, úrad nevylučuje, že v špecifických prípadoch môžu byť relevantné aj iné ukazovatele. |
| --- | --- |

38.

Dva hlavné ukazovatele možných negatívnych účinkov vyplývajúcich z pomoci sú uvedené v bode 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc, a to vysoké trhové podiely a možná nadmerná kapacita na trhu v štrukturálnom úpadku. Súvisia s dvomi teóriami o narušení hospodárskej súťaže, ktorými sú vytvorenie trhovej sily a vytvorenie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr. Prvé posúdenie týchto dvoch ukazovateľov sa realizuje ešte pred začiatkom konania vo veci formálneho zisťovania. V snahe zabezpečiť všetky prvky potrebné pre záverečný test vyváženosti sa posúdia obidva ukazovatele v rámci dôkladného posudzovania. Tretí ukazovateľ možných negatívnych účinkov pomoci, ktorý sa bude dôkladne posudzovať, je vplyv pomoci na obchodovanie. Hoci sa tieto tri ukazovatele považujú za hlavné negatívne účinky, ktoré môžu vyplynúť z regionálnej pomoci pre veľký investičný projekt, úrad nevylučuje, že v špecifických prípadoch môžu byť relevantné aj iné ukazovatele.

| 39. | Úrad bude klásť osobitný dôraz na negatívne účinky spojené s trhovou silou a nadmernou kapacitou v prípadoch, keď je pomoc stimulom na zmenu investičného rozhodnutia tak, že bez pomoci by sa investícia neuskutočnila [postup i) preukázania stimulačného účinku]. |
| --- | --- |

39.

Úrad bude klásť osobitný dôraz na negatívne účinky spojené s trhovou silou a nadmernou kapacitou v prípadoch, keď je pomoc stimulom na zmenu investičného rozhodnutia tak, že bez pomoci by sa investícia neuskutočnila [postup i) preukázania stimulačného účinku].

| 40. | Ak by sa však na základe analýzy protichodných situácií zdalo, že investícia by sa realizovala aj bez pomoci, aj keď možno na inom mieste [postup ii)], a ak je pomoc proporcionálna, možné náznaky narušenia hospodárskej súťaže, ako sú vysoký trhový podiel a zvýšenie kapacity na nedostatočne výkonnom trhu, by boli v zásade také isté bez ohľadu na pomoc. |
| --- | --- |

40.

Ak by sa však na základe analýzy protichodných situácií zdalo, že investícia by sa realizovala aj bez pomoci, aj keď možno na inom mieste [postup ii)], a ak je pomoc proporcionálna, možné náznaky narušenia hospodárskej súťaže, ako sú vysoký trhový podiel a zvýšenie kapacity na nedostatočne výkonnom trhu, by boli v zásade také isté bez ohľadu na pomoc.

3.1.   Vytlačenie súkromných investícií

3.1.1.   Trhová sila

| 41. | Na trhoch s obmedzeným počtom trhových subjektov (situácia, ktorá je typická pre veľké investičné projekty) zohľadňuje každý podnik pri stanovovaní optimálnej úrovne investovania investície svojich konkurentov. Ak pomoc povzbudí určitý podnik k tomu, aby investoval viac, konkurenti môžu zareagovať znížením vlastných výdavkov v danej oblasti. V takom prípade pomoc vedie k vytlačeniu súkromných investícií. Ak v jej dôsledku dôjde k oslabeniu takýchto konkurentov alebo dokonca musia z trhu odísť, pomoc narúša hospodársku súťaž. Ako už bolo uvedené v bode 38, v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa v tejto súvislosti rozlišujú prípady, keď má príjemca pomoci trhovú silu, a prípady, keď pomoc vedie k značnému nárastu kapacít na upadajúcom trhu. |
| --- | --- |

41.

Na trhoch s obmedzeným počtom trhových subjektov (situácia, ktorá je typická pre veľké investičné projekty) zohľadňuje každý podnik pri stanovovaní optimálnej úrovne investovania investície svojich konkurentov. Ak pomoc povzbudí určitý podnik k tomu, aby investoval viac, konkurenti môžu zareagovať znížením vlastných výdavkov v danej oblasti. V takom prípade pomoc vedie k vytlačeniu súkromných investícií. Ak v jej dôsledku dôjde k oslabeniu takýchto konkurentov alebo dokonca musia z trhu odísť, pomoc narúša hospodársku súťaž. Ako už bolo uvedené v bode 38, v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa v tejto súvislosti rozlišujú prípady, keď má príjemca pomoci trhovú silu, a prípady, keď pomoc vedie k značnému nárastu kapacít na upadajúcom trhu.

| 42. | Vo všeobecnosti je pravdepodobnejšie, že každá pomoc poskytnutá jedinému príjemcovi na koncentrovanom trhu naruší hospodársku súťaž, pretože rozhodnutie každého podniku pravdepodobne priamo ovplyvní jeho konkurentov. Týka sa to najmä prípadov, keď sa dotuje dominantný subjekt na trhu. Ak si v dôsledku poskytnutej pomoci jej príjemca môže udržať alebo zvýšiť svoju trhovú silu (15), môže mať regionálna pomoc pre veľké investičné projekty negatívny účinok na investičné rozhodnutia konkurentov, a tým spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže. To by poškodilo spotrebiteľov. Preto chce úrad obmedziť štátnu pomoc pre podniky s trhovou silou. |
| --- | --- |

42.

Vo všeobecnosti je pravdepodobnejšie, že každá pomoc poskytnutá jedinému príjemcovi na koncentrovanom trhu naruší hospodársku súťaž, pretože rozhodnutie každého podniku pravdepodobne priamo ovplyvní jeho konkurentov. Týka sa to najmä prípadov, keď sa dotuje dominantný subjekt na trhu. Ak si v dôsledku poskytnutej pomoci jej príjemca môže udržať alebo zvýšiť svoju trhovú silu (15), môže mať regionálna pomoc pre veľké investičné projekty negatívny účinok na investičné rozhodnutia konkurentov, a tým spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže. To by poškodilo spotrebiteľov. Preto chce úrad obmedziť štátnu pomoc pre podniky s trhovou silou.

| 43. | Pri všetkých prípadoch regionálnej pomoci, ktoré dosahujú prah pre uplatnenie notifikačnej povinnosti (bod 53 usmernení pre národnú regionálnu pomoc), musí úrad posudzovať [bod 57 písm. a) usmernení pre národnú regionálnu pomoc] podiel príjemcu pomoci (alebo skupiny, ku ktorej patrí) na objeme predaja príslušného produktu alebo príslušných produktov na relevantnom trhu výrobkov a relevantnom geografickom trhu. Podiel na trhu však môže byť len predbežným ukazovateľom možných problémov. Úrad preto pri dôkladnom posudzovaní zohľadňuje aj iné faktory, podľa potreby napríklad aj štruktúru trhu tým, že preskúma koncentráciu na trhu (16), možné prekážky pre vstup na trh (17), kúpnu silu (18) a prekážky pre odchod z trhu. |
| --- | --- |

43.

Pri všetkých prípadoch regionálnej pomoci, ktoré dosahujú prah pre uplatnenie notifikačnej povinnosti (bod 53 usmernení pre národnú regionálnu pomoc), musí úrad posudzovať [bod 57 písm. a) usmernení pre národnú regionálnu pomoc] podiel príjemcu pomoci (alebo skupiny, ku ktorej patrí) na objeme predaja príslušného produktu alebo príslušných produktov na relevantnom trhu výrobkov a relevantnom geografickom trhu. Podiel na trhu však môže byť len predbežným ukazovateľom možných problémov. Úrad preto pri dôkladnom posudzovaní zohľadňuje aj iné faktory, podľa potreby napríklad aj štruktúru trhu tým, že preskúma koncentráciu na trhu (16), možné prekážky pre vstup na trh (17), kúpnu silu (18) a prekážky pre odchod z trhu.

| 44. | Úrad zohľadní trhové podiely a iné súvisiace faktory pred investíciou a po nej (zvyčajne v roku pred začiatkom investície a v roku po dosiahnutí plnej výroby). Pri podrobnom posudzovaní negatívnych účinkov bude úrad zohľadňovať skutočnosť, že zatiaľ čo sa niektoré investičné projekty uskutočnia v priebehu relatívne krátkeho časového obdobia jedného alebo dvoch rokov, väčšina veľkých investičných projektov trvá oveľa dlhšie. Preto sú vo väčšine prípadov potrebné dlhodobé analýzy vývoja trhov. Úrad však pripúšťa, že takéto dlhodobé analýzy sú viac špekulatívne, najmä v prípade nestálych trhov alebo trhov, ktoré prechádzajú rýchlymi technologickými zmenami. Preto čím je analýza dlhodobejšia, a teda špekulatívnejšia, tým menšia váha sa bude pripisovať možnému negatívnemu účinku trhovej sily alebo možnosti vylúčenia konkurentov z trhu. |
| --- | --- |

44.

Úrad zohľadní trhové podiely a iné súvisiace faktory pred investíciou a po nej (zvyčajne v roku pred začiatkom investície a v roku po dosiahnutí plnej výroby). Pri podrobnom posudzovaní negatívnych účinkov bude úrad zohľadňovať skutočnosť, že zatiaľ čo sa niektoré investičné projekty uskutočnia v priebehu relatívne krátkeho časového obdobia jedného alebo dvoch rokov, väčšina veľkých investičných projektov trvá oveľa dlhšie. Preto sú vo väčšine prípadov potrebné dlhodobé analýzy vývoja trhov. Úrad však pripúšťa, že takéto dlhodobé analýzy sú viac špekulatívne, najmä v prípade nestálych trhov alebo trhov, ktoré prechádzajú rýchlymi technologickými zmenami. Preto čím je analýza dlhodobejšia, a teda špekulatívnejšia, tým menšia váha sa bude pripisovať možnému negatívnemu účinku trhovej sily alebo možnosti vylúčenia konkurentov z trhu.

3.1.2.   Vytváranie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr

| 45. | Ak sú neefektívne podniky nútené trh opustiť, je to znakom efektívnej hospodárskej súťaže. Z dlhodobého hľadiska tento proces podnecuje technický pokrok a efektívne využívanie obmedzených zdrojov v hospodárstve. Významné rozšírenie kapacity v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci na nedostatočne výkonnom trhu by mohlo neprimerane narušiť hospodársku súťaž, pretože nadmerná kapacita by mohla viesť k stlačeniu ziskovej marže a zníženiu konkurencieschopnosti konkurentov alebo dokonca k ich odchodu z trhu. To by mohlo viesť k situácii, keď v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci sú nútení odísť z trhu konkurenti, ktorí by boli inak schopní na ňom zotrvať. Pomoc môže taktiež zabrániť nízkonákladovým podnikom vstúpiť na trh a oslabiť motiváciu konkurentov inovovať. Výsledkom sú neefektívne trhové štruktúry, ktoré z dlhodobého hľadiska poškodzujú aj spotrebiteľov. |
| --- | --- |

45.

Ak sú neefektívne podniky nútené trh opustiť, je to znakom efektívnej hospodárskej súťaže. Z dlhodobého hľadiska tento proces podnecuje technický pokrok a efektívne využívanie obmedzených zdrojov v hospodárstve. Významné rozšírenie kapacity v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci na nedostatočne výkonnom trhu by mohlo neprimerane narušiť hospodársku súťaž, pretože nadmerná kapacita by mohla viesť k stlačeniu ziskovej marže a zníženiu konkurencieschopnosti konkurentov alebo dokonca k ich odchodu z trhu. To by mohlo viesť k situácii, keď v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci sú nútení odísť z trhu konkurenti, ktorí by boli inak schopní na ňom zotrvať. Pomoc môže taktiež zabrániť nízkonákladovým podnikom vstúpiť na trh a oslabiť motiváciu konkurentov inovovať. Výsledkom sú neefektívne trhové štruktúry, ktoré z dlhodobého hľadiska poškodzujú aj spotrebiteľov.

| 46. | Aby úrad posúdil, či pomoc môže slúžiť na vytvorenie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr, ako sa už uviedlo, bude skúmať dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú v rámci projektu a otázku, či nejde o nedostatočne výkonný trh (19). Podľa usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa dodatočná kapacita bude považovať za problematickú len vtedy, ak sa vytvorí na nedostatočne výkonnom trhu a ak dodatočná kapacita tvorí viac ako päť percent príslušného trhu. |
| --- | --- |

46.

Aby úrad posúdil, či pomoc môže slúžiť na vytvorenie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr, ako sa už uviedlo, bude skúmať dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú v rámci projektu a otázku, či nejde o nedostatočne výkonný trh (19). Podľa usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa dodatočná kapacita bude považovať za problematickú len vtedy, ak sa vytvorí na nedostatočne výkonnom trhu a ak dodatočná kapacita tvorí viac ako päť percent príslušného trhu.

| 47. | Keďže kapacita vytvorená na trhu v absolútnom úpadku bude za normálnych okolností narúšať hospodársku súťaž viac, než kapacita vytvorená na trhu v relatívnom úpadku, bude úrad odlišne posudzovať prípady, pri ktorých je z dlhodobého hľadiska relevantný trh v štrukturálnom úpadku (t. j. vykazuje zápornú mieru rastu), a prípady, pri ktorých je relevantný trh v relatívnom úpadku [t. j. vykazuje kladnú mieru rastu, ale neprekračuje referenčnú hodnotu miery rastu (pozri bod 48)]. Ak kapacita vznikne v rámci projektu na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku, úrad ju bude pokladať za negatívny prvok testu vyváženosti, ktorý sa pravdepodobne nebude dať kompenzovať žiadnymi pozitívnymi prvkami. V takom prípade nie je dlhodobý prínos pre príslušný región istý. |
| --- | --- |

47.

Keďže kapacita vytvorená na trhu v absolútnom úpadku bude za normálnych okolností narúšať hospodársku súťaž viac, než kapacita vytvorená na trhu v relatívnom úpadku, bude úrad odlišne posudzovať prípady, pri ktorých je z dlhodobého hľadiska relevantný trh v štrukturálnom úpadku (t. j. vykazuje zápornú mieru rastu), a prípady, pri ktorých je relevantný trh v relatívnom úpadku [t. j. vykazuje kladnú mieru rastu, ale neprekračuje referenčnú hodnotu miery rastu (pozri bod 48)]. Ak kapacita vznikne v rámci projektu na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku, úrad ju bude pokladať za negatívny prvok testu vyváženosti, ktorý sa pravdepodobne nebude dať kompenzovať žiadnymi pozitívnymi prvkami. V takom prípade nie je dlhodobý prínos pre príslušný región istý.

| 48. | Nedostatočná výkonnosť trhu sa bude bežne merať porovnaním s HDP v EHP za posledných päť rokov pred začiatkom projektu (referenčná hodnota). Údaje o výkonnosti v minulosti sú ľahšie dostupné a sú menej špekulatívne ako prognózy do budúcnosti. Úrad však napriek tomu môže pri dôkladnom posudzovaní zohľadniť očakávané budúce trendy, keďže účinok zvýšenej kapacity sa prejaví v nasledujúcich rokoch po investícii. Ukazovateľmi by mohli byť predvídateľný budúci rast príslušného trhu a vyplývajúce očakávané miery využitia kapacity, ako aj možný vplyv zvýšenia kapacity na konkurentov prostredníctvom jej dosahu na cenové a ziskové marže. |
| --- | --- |

48.

Nedostatočná výkonnosť trhu sa bude bežne merať porovnaním s HDP v EHP za posledných päť rokov pred začiatkom projektu (referenčná hodnota). Údaje o výkonnosti v minulosti sú ľahšie dostupné a sú menej špekulatívne ako prognózy do budúcnosti. Úrad však napriek tomu môže pri dôkladnom posudzovaní zohľadniť očakávané budúce trendy, keďže účinok zvýšenej kapacity sa prejaví v nasledujúcich rokoch po investícii. Ukazovateľmi by mohli byť predvídateľný budúci rast príslušného trhu a vyplývajúce očakávané miery využitia kapacity, ako aj možný vplyv zvýšenia kapacity na konkurentov prostredníctvom jej dosahu na cenové a ziskové marže.

| 49. | Skúsenosti taktiež ukazujú, že v niektorých prípadoch nemusí byť posudzovanie rastu príslušného produktu v EHP vhodnou referenčnou hodnotou na posúdenie účinkov pomoci, najmä ak sa trh považuje za celosvetový a v EHP existuje len obmedzená výroba alebo spotreba príslušných výrobkov. V takých prípadoch zvolí úrad širší prístup k hodnoteniu dosahu pomoci na trhové štruktúry, najmä so zreteľom na jej možnosť vytlačiť výrobcov EHP z trhu. |
| --- | --- |

49.

Skúsenosti taktiež ukazujú, že v niektorých prípadoch nemusí byť posudzovanie rastu príslušného produktu v EHP vhodnou referenčnou hodnotou na posúdenie účinkov pomoci, najmä ak sa trh považuje za celosvetový a v EHP existuje len obmedzená výroba alebo spotreba príslušných výrobkov. V takých prípadoch zvolí úrad širší prístup k hodnoteniu dosahu pomoci na trhové štruktúry, najmä so zreteľom na jej možnosť vytlačiť výrobcov EHP z trhu.

3.2.   Negatívne vplyvy na obchodovanie

| 50. | Ako je uvedené v bode 2 usmernení pre národnú regionálnu pomoc, osobitný geografický charakter regionálnej pomoci je tým, čím sa takáto pomoc odlišuje od iných foriem horizontálnej pomoci. Osobitnou črtou regionálnej pomoci je jej účel, ktorým je ovplyvniť rozhodnutia investora o umiestnení investičného projektu. Ak regionálna pomoc kompenzuje dodatočné náklady vyplývajúce z regionálnych znevýhodnení a podporuje ďalšie investície v podporovaných oblastiach, prispieva tak nielen k rozvoju daného regiónu, ale aj k súdržnosti a v neposlednom rade k prospechu celého EHP (20). Možné negatívne dôsledky regionálnej pomoci plynúce z jej umiestnenia sú už do určitej miery uvedené a obmedzené v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a v mapách regionálnej pomoci, kde sú pri zohľadnení cieľov politiky rovnosti a súdržnosti vyčerpávajúcim spôsobom uvedené oblasti oprávnené na poskytnutie regionálnej pomoci a prípustné intenzity pomoci. Pomoc sa nesmie poskytovať na pritiahnutie investícií do oblastí mimo týchto regiónov. Úrad by mal mať pri posudzovaní veľkých investičných projektov podľa tohto usmernenia k dispozícii všetky informácie potrebné na zváženie, či by poskytnutie štátnej pomoci nemalo za následok úbytok značného počtu pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci EHP. |
| --- | --- |

50.

Ako je uvedené v bode 2 usmernení pre národnú regionálnu pomoc, osobitný geografický charakter regionálnej pomoci je tým, čím sa takáto pomoc odlišuje od iných foriem horizontálnej pomoci. Osobitnou črtou regionálnej pomoci je jej účel, ktorým je ovplyvniť rozhodnutia investora o umiestnení investičného projektu. Ak regionálna pomoc kompenzuje dodatočné náklady vyplývajúce z regionálnych znevýhodnení a podporuje ďalšie investície v podporovaných oblastiach, prispieva tak nielen k rozvoju daného regiónu, ale aj k súdržnosti a v neposlednom rade k prospechu celého EHP (20). Možné negatívne dôsledky regionálnej pomoci plynúce z jej umiestnenia sú už do určitej miery uvedené a obmedzené v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a v mapách regionálnej pomoci, kde sú pri zohľadnení cieľov politiky rovnosti a súdržnosti vyčerpávajúcim spôsobom uvedené oblasti oprávnené na poskytnutie regionálnej pomoci a prípustné intenzity pomoci. Pomoc sa nesmie poskytovať na pritiahnutie investícií do oblastí mimo týchto regiónov. Úrad by mal mať pri posudzovaní veľkých investičných projektov podľa tohto usmernenia k dispozícii všetky informácie potrebné na zváženie, či by poskytnutie štátnej pomoci nemalo za následok úbytok značného počtu pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci EHP.

| 51. | Konkrétnejšie, ak sa štátnou pomocou umožní realizácia investícii na zvýšenie výrobnej kapacity na trhu, existuje tu riziko negatívneho ovplyvnenia výroby alebo investícií v iných regiónoch EHP. Takáto situácia môže nastať najmä vtedy, ak zvýšenie kapacity presahuje rast trhu, čo môže byť následok práve realizácie veľkých investičných projektov, ktoré spĺňajú druhé kritérium uvedené v bode 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc. Negatívne vplyvy na obchodovanie korešpondujúce s poklesom hospodárskej činnosti v regiónoch dotknutých pomocou sa môžu prejaviť vo forme úbytku pracovných miest na dotknutom trhu, na úrovni subdodávateľov (21) a napokon úbytkom pozitívnych vonkajších vplyvov (napr. účinok zoskupenia, šírenie znalostí, vzdelávanie a ďalšie vzdelávanie atď.). |
| --- | --- |

51.

Konkrétnejšie, ak sa štátnou pomocou umožní realizácia investícii na zvýšenie výrobnej kapacity na trhu, existuje tu riziko negatívneho ovplyvnenia výroby alebo investícií v iných regiónoch EHP. Takáto situácia môže nastať najmä vtedy, ak zvýšenie kapacity presahuje rast trhu, čo môže byť následok práve realizácie veľkých investičných projektov, ktoré spĺňajú druhé kritérium uvedené v bode 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc. Negatívne vplyvy na obchodovanie korešpondujúce s poklesom hospodárskej činnosti v regiónoch dotknutých pomocou sa môžu prejaviť vo forme úbytku pracovných miest na dotknutom trhu, na úrovni subdodávateľov (21) a napokon úbytkom pozitívnych vonkajších vplyvov (napr. účinok zoskupenia, šírenie znalostí, vzdelávanie a ďalšie vzdelávanie atď.).

4.   Test vyváženosti účinkov pomoci

| 52. | Ak úrad označí pomoc za nevyhnutný stimul na uskutočnenie investície v príslušnom regióne, bude vykonávať test vyváženosti pozitívnych účinkov regionálnej investičnej pomoci pre veľký investičný projekt voči jeho negatívnym účinkom. Dôkladne sa budú zvažovať celkové účinky pomoci na súdržnosť v rámci EHP. Úrad nebude používať kritériá uvedené v tomto oznámení mechanicky, ale bude celkovo posudzovať ich relatívnu dôležitosť. V tomto teste vyváženosti nie je žiadny jednotlivý prvok určujúci a žiadny súbor prvkov nemožno sám osebe považovať za dostatočný na zabezpečenie zlučiteľnosti pomoci. |
| --- | --- |

52.

Ak úrad označí pomoc za nevyhnutný stimul na uskutočnenie investície v príslušnom regióne, bude vykonávať test vyváženosti pozitívnych účinkov regionálnej investičnej pomoci pre veľký investičný projekt voči jeho negatívnym účinkom. Dôkladne sa budú zvažovať celkové účinky pomoci na súdržnosť v rámci EHP. Úrad nebude používať kritériá uvedené v tomto oznámení mechanicky, ale bude celkovo posudzovať ich relatívnu dôležitosť. V tomto teste vyváženosti nie je žiadny jednotlivý prvok určujúci a žiadny súbor prvkov nemožno sám osebe považovať za dostatočný na zabezpečenie zlučiteľnosti pomoci.

| 53. | Úrad sa predovšetkým domnieva, že priťahovanie investícií do chudobnejších regiónov (v ktorých sa uplatňujú vyššie stropy regionálnej pomoci) je pre súdržnosť v rámci EHP prospešnejšie, než keby sa tá istá investícia umiestnila vo viac zvýhodnenom regióne. Takže v rámci postupu ii), podľa ktorého je potrebné poskytnúť dôkaz o alternatívnom umiestnení, bude zhodnotenie, že bez pomoci by sa investícia umiestnila do chudobnejšieho regiónu (viac regionálnych znevýhodnení – vyššia maximálna intenzita regionálnej pomoci) alebo do regiónu, ktorý sa považuje za región s rovnakými znevýhodneniami ako cieľový región (rovnaká maximálna intenzita regionálnej pomoci), v teste celkovej vyváženosti negatívnym prvkom, ktorý pravdepodobne nebude kompenzovaný žiadnymi pozitívnymi prvkami, pretože je v rozpore so samotným princípom poskytovania regionálnej pomoci. Na druhej strane pozitívne účinky regionálnej pomoci, ktorá iba kompenzuje rozdiel v čistých nákladoch v porovnaní s viac rozvinutými alternatívnymi investičnými lokalitami (a okrem požiadavky „pozitívneho účinku“, pokiaľ ide o účel, primeranosť a stimulačný účinok, spĺňa aj uvedený test proporcionality) sa zvyčajne podľa testu vyváženosti bude pokladať za pomoc, ktorá vyvažuje negatívne účinky v alternatívnej lokalite pre novú investíciu. |
| --- | --- |

53.

Úrad sa predovšetkým domnieva, že priťahovanie investícií do chudobnejších regiónov (v ktorých sa uplatňujú vyššie stropy regionálnej pomoci) je pre súdržnosť v rámci EHP prospešnejšie, než keby sa tá istá investícia umiestnila vo viac zvýhodnenom regióne. Takže v rámci postupu ii), podľa ktorého je potrebné poskytnúť dôkaz o alternatívnom umiestnení, bude zhodnotenie, že bez pomoci by sa investícia umiestnila do chudobnejšieho regiónu (viac regionálnych znevýhodnení – vyššia maximálna intenzita regionálnej pomoci) alebo do regiónu, ktorý sa považuje za región s rovnakými znevýhodneniami ako cieľový región (rovnaká maximálna intenzita regionálnej pomoci), v teste celkovej vyváženosti negatívnym prvkom, ktorý pravdepodobne nebude kompenzovaný žiadnymi pozitívnymi prvkami, pretože je v rozpore so samotným princípom poskytovania regionálnej pomoci. Na druhej strane pozitívne účinky regionálnej pomoci, ktorá iba kompenzuje rozdiel v čistých nákladoch v porovnaní s viac rozvinutými alternatívnymi investičnými lokalitami (a okrem požiadavky „pozitívneho účinku“, pokiaľ ide o účel, primeranosť a stimulačný účinok, spĺňa aj uvedený test proporcionality) sa zvyčajne podľa testu vyváženosti bude pokladať za pomoc, ktorá vyvažuje negatívne účinky v alternatívnej lokalite pre novú investíciu.

| 54. | Ak však existuje preukázateľný dôkaz, že štátna pomoc by mala za následok značný úbytok pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci územia, na ktoré sa vzťahuje Dohoda o EHP, ktoré by inak bolo možné zo strednodobého hľadiska zachovať, sociálne a hospodárske vplyvy na túto existujúcu lokalitu budú musieť byť pri teste vyváženosti zohľadnené. |
| --- | --- |

54.

Ak však existuje preukázateľný dôkaz, že štátna pomoc by mala za následok značný úbytok pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci územia, na ktoré sa vzťahuje Dohoda o EHP, ktoré by inak bolo možné zo strednodobého hľadiska zachovať, sociálne a hospodárske vplyvy na túto existujúcu lokalitu budú musieť byť pri teste vyváženosti zohľadnené.

| 55. | Úrad môže po konaní vo veci formálneho zisťovania stanoveného v článku 6 časti II protokolu 3 k dohode o dozore a súde uzavrieť konanie rozhodnutím podľa článku 7 uvedeného protokolu. |
| --- | --- |

55.

Úrad môže po konaní vo veci formálneho zisťovania stanoveného v článku 6 časti II protokolu 3 k dohode o dozore a súde uzavrieť konanie rozhodnutím podľa článku 7 uvedeného protokolu.

| 56. | Úrad môže rozhodnúť, že pomoc buď schváli, podmienečne schváli alebo zakáže (22). Ak prijme podmienečné rozhodnutie podľa článku 7 ods. 4 uvedeného protokolu, môže pripojiť podmienky s cieľom obmedziť možné narušenie hospodárskej súťaže a zabezpečiť proporcionalitu. Môže najmä znížiť notifikovanú výšku pomoci alebo intenzitu pomoci na úroveň, ktorú považuje za primeranú, a teda zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

56.

Úrad môže rozhodnúť, že pomoc buď schváli, podmienečne schváli alebo zakáže (22). Ak prijme podmienečné rozhodnutie podľa článku 7 ods. 4 uvedeného protokolu, môže pripojiť podmienky s cieľom obmedziť možné narušenie hospodárskej súťaže a zabezpečiť proporcionalitu. Môže najmä znížiť notifikovanú výšku pomoci alebo intenzitu pomoci na úroveň, ktorú považuje za primeranú, a teda zlučiteľnú so spoločným trhom.

---

(1)  Táto kapitola zodpovedá oznámeniu Európskej komisie o kritériách pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty, Ú. v. EÚ C 223, 16.9.2009, s. 3.

(2)  Kapitola o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 zodpovedá oznámeniu Komisie – Usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013, Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

(3)  http://www.EZVOsurv.int/state-aid/state-aid-register/.

(4)  Ako je vymedzené v bode 49 a poznámkach pod čiarou 46 a 47 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(5)  Pozri oddiel 4.3 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(6)  Pozri bod 56 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(7)  Pozri bod 53 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(8)  Pozri bod 26A.3 ods. 4 kapitoly 26A Multisektorového rámca orgánu pre regionálnu pomoc pre veľké investičné projekty, ktorý zodpovedal multisektorovému rámcu Európskej komisie pre regionálnu pomoc pre veľké investičné projekty (Ú. v. ES C 70, 19.3.2002, s. 8, zmenené a doplnené v Ú. v. EÚ C 263, 1.11.2003, s. 3).

(9)  Pozri bod 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(10)  Pozri odseky 11 a 20 akčného plánu štátnej pomoci [KOM(2005) 107 v konečnom znení].

(11)  Pozri bod 30 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(12)  Pozri bod 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

(13)  Takéto investície môžu vytvoriť podmienky umožňujúce realizáciu ďalších investícií, ktoré sa môžu realizovať bez ďalšej pomoci.

(14)  Ak v súvislosti s primeraným vymedzením relevantných trhov pretrvávajú pochybnosti, úrad ich vyjadrí v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3.

(15)  Trhová sila je schopnosť ovplyvňovať počas značného časového obdobia ceny na trhu, produkciu, sortiment alebo kvalitu tovaru a služieb alebo iné parametre hospodárskej súťaže na trhu.

(16)  Na tento účel môže úrad použiť Herfindahl-Hirschmanov index (HHI). Tento index poskytuje základnú analýzu trhovej štruktúry. Na trhu s malým počtom subjektov, kde niekoľkí z nich majú relatívne vysoký trhový podiel, bude vysoký trhový podiel príjemcu spôsobovať pravdepodobne menšie obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou.

(17)  K týmto prekážkam pre vstup na trh patria právne prekážky (najmä práva duševného vlastníctva), úspory z množstva a rozsahu, prekážky v prístupe k sieťam a infraštruktúre. Ak sa pomoc dotýka trhu, na ktorom je príjemca pomoci plne etablovaným subjektom, môžu prekážky pre vstup posilniť potenciálnu trhovú silu príjemcu pomoci, a tým aj možné negatívne účinky tejto sily.

(18)  Ak na trhu pôsobia silní odberatelia, je menej pravdepodobné, že príjemca pomoci bude môcť zvýšiť ceny voči týmto silným odberateľom.

(19)  V tejto súvislosti sa za „nedostatočne výkonný“ trh označuje trh, ktorého priemerná ročná miera rastu za referenčné obdobie nepresiahne mieru rastu HDP v EHP.

(20)  Ďalšie aktivity alebo zvýšenie životnej úrovne v podporovanej oblasti môže najmä zvýšiť dopyt po produktoch a službách pochádzajúcich z iných častí EHP.

(21)  Najmä ak pôsobia na miestnych trhoch regiónu.

(22)  Ak sa pomoc poskytuje na základe existujúcej schémy regionálnej pomoci, je potrebné uviesť, že štát EZVO si ponecháva možnosť poskytnúť takúto pomoc do úrovne, ktorá zodpovedá maximálnej prípustnej výške pomoci, ktorú môže podľa platných pravidiel dostať investícia s oprávnenými výdavkami vo výške 100 miliónov EUR.

---

Korigendá

| 2.8.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 206/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 206/23

---

Korigendum k nariadeniu Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)

(
  Úradný vestník Európskej únie L 277 z 21. októbra 2005
  )

Na strane 1 v odôvodnení 2:

namiesto:

| „(2) | Podľa zmluvy je potrebné pri vypracovávaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a osobitných metód jej uplatňovania zohľadniť najmä špecifickú povahu poľnohospodárskej činnosti, ktorá vyplýva zo sociálnej štruktúry poľnohospodárstva a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov medzi rôznymi vidieckymi oblasťami.“ |
| --- | --- |

„(2)

Podľa zmluvy je potrebné pri vypracovávaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a osobitných metód jej uplatňovania zohľadniť najmä špecifickú povahu poľnohospodárskej činnosti, ktorá vyplýva zo sociálnej štruktúry poľnohospodárstva a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov medzi rôznymi vidieckymi oblasťami.“

má byť:

| „(2) | Podľa zmluvy je potrebné pri vypracovávaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a osobitných metód jej uplatňovania zohľadniť najmä špecifickú povahu poľnohospodárskej činnosti, ktorá vyplýva zo sociálnej štruktúry poľnohospodárstva a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov medzi rôznymi poľnohospodárskymi regiónmi.“ |
| --- | --- |

„(2)

Podľa zmluvy je potrebné pri vypracovávaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a osobitných metód jej uplatňovania zohľadniť najmä špecifickú povahu poľnohospodárskej činnosti, ktorá vyplýva zo sociálnej štruktúry poľnohospodárstva a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov medzi rôznymi poľnohospodárskymi regiónmi.“

Na strane 17 v článku 28 ods. 1 písm. c):

namiesto:

„..., podpora sa môže poskytnúť iba pre tie investície, ktoré mikropodniky uvedené v odseku 2 vykonajú, aby dosiahli súlad s novozavedenou normou Spoločenstva. ...“

má byť:

„..., podpora sa môže poskytnúť iba pre tie investície, ktoré mikropodniky uvedené v odseku 3 vykonajú, aby dosiahli súlad s novozavedenou normou Spoločenstva. ...“

---

| 2.8.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 206/24

---

Korigendum k rozhodnutiu Politického a bezpečnostného výboru EU BAM Rafah/1/2012 z 3. júla 2012 o vymenovaní vedúceho pomocnej hraničnej misie Európskej únie na hraničnom priechode v Rafahu (EU BAM Rafah)

(
  Úradný vestník Európskej únie L 186 zo 14. júla 2012
  )

V obsahu na obálke a na strane 30 v čísle rozhodnutia:

namiesto:

„(2012/382/EÚ)“

má byť:

„(2012/382/SZBP)“.

---

| 2.8.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 206/24

---

Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 1179/2011 zo 17. novembra 2011, ktorým sa ustanovujú technické špecifikácie pre elektronické systémy zberu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 211/2011 o iniciatíve občanov

(
  Úradný vestník Európskej únie L 301 z 18. novembra 2011
  )

Na strane 3 v názve a v odôvodneniach 1, 2, 3, 5 a 7, na strane 6 v prílohe v bodoch 2.2 a 2.3, na strane 8 v prílohe v bodoch 2.8, 2.18.3 a 2.18.4 a na strane 9 v prílohe v bodoch 2.19.3 a 2.20:

namiesto:

„elektronický“, „elektronicky“, „elektronické“, „elektronickom“, „elektronickým“, „elektronickému“, „elektronického“ alebo „elektronických“;

má byť:

„online“.

---