# Uradni list L 168/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.168.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 168 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5528. junij 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.168.slv

Uradni list

Evropske unije

L 168

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5528. junij 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2012/341/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 25. junija 2012 o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 558/2012 z dne 26. junija 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 102/2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov poslanih, med drugim, iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Republike Koreje ali ne | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 559/2012 z dne 26. junija 2012 o zaključku delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 560/2012 z dne 26. junija 2012 o ustavitvi delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije | 14 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 561/2012 z dne 27. junija 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 284/2012 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (
  1
  ) | 17 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 562/2012 z dne 27. junija 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 234/2011 v zvezi s posebnimi podatki, potrebnimi za oceno tveganja živilskih encimov (
  1
  ) | 21 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 563/2012 z dne 27 junija 2012 o spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu referenčnih laboratorijev EU (
  1
  ) | 24 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 564/2012 z dne 27. junija 2012 o določitvi zgornjih meja proračuna za leto 2012 za nekatere sheme neposrednih podpor iz Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 | 26 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 565/2012 z dne 27. junija 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 35 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/342/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 22. junija 2012 o imenovanju nemškega nadomestnega člana Odbora regij | 37 |
| | | 2012/343/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 27. junija 2012 o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 38 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2012/341/EU

*

Sklep Sveta z dne 25. junija 2012 o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

1

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 558/2012 z dne 26. junija 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 102/2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov poslanih, med drugim, iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Republike Koreje ali ne

3

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 559/2012 z dne 26. junija 2012 o zaključku delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije

6

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 560/2012 z dne 26. junija 2012 o ustavitvi delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

14

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 561/2012 z dne 27. junija 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 284/2012 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (
  1
  )

1

17

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 562/2012 z dne 27. junija 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 234/2011 v zvezi s posebnimi podatki, potrebnimi za oceno tveganja živilskih encimov (
  1
  )

1

21

*

Uredba Komisije (EU) št. 563/2012 z dne 27 junija 2012 o spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu referenčnih laboratorijev EU (
  1
  )

1

24

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 564/2012 z dne 27. junija 2012 o določitvi zgornjih meja proračuna za leto 2012 za nekatere sheme neposrednih podpor iz Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009

26

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 565/2012 z dne 27. junija 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

35

SKLEPI

2012/342/EU

*

Sklep Sveta z dne 22. junija 2012 o imenovanju nemškega nadomestnega člana Odbora regij

37

2012/343/EU

*

Sklep Komisije z dne 27. junija 2012 o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

38

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 377/2012 z dne 3. maja 2012 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom, ki ogrožajo mir, varnost in stabilnost v Republiki Gvineji Bissau (UL L 119, 4.5.2012) | 55 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 377/2012 z dne 3. maja 2012 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom, ki ogrožajo mir, varnost in stabilnost v Republiki Gvineji Bissau (UL L 119, 4.5.2012)

(UL L 119, 4.5.2012)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/1

---

SKLEP SVETA

z dne 25. junija 2012

o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

(2012/341/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2011 z dne 19. julija 2011 (3), s katerim je bila Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (4) vključena v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(1)

Priloga XIII k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2011 z dne 19. julija 2011 (3), s katerim je bila Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (4) vključena v Sporazum EGP.

| (2) | Z vključitvijo Uredbe (ES) št. 1008/2008 v Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu je bil enak režim vzpostavljen med EU in Švico za švicarske zračene prevoznike in letalske prevoznike iz Skupnosti (5). |
| --- | --- |

(2)

Z vključitvijo Uredbe (ES) št. 1008/2008 v Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu je bil enak režim vzpostavljen med EU in Švico za švicarske zračene prevoznike in letalske prevoznike iz Skupnosti (5).

| (3) | Z vključitvijo Uredbe (ES) št. 1008/2008 v Konvencijo o ustanovitvi Evropskega združenja za prosto trgovino (Konvencija iz Vaduza) (6) je bil enak režim vzpostavljen tudi med Švico in državami EGP-Efte za švicarske letalske prevoznike ter letalske prevoznike iz EGP-Efte. |
| --- | --- |

(3)

Z vključitvijo Uredbe (ES) št. 1008/2008 v Konvencijo o ustanovitvi Evropskega združenja za prosto trgovino (Konvencija iz Vaduza) (6) je bil enak režim vzpostavljen tudi med Švico in državami EGP-Efte za švicarske letalske prevoznike ter letalske prevoznike iz EGP-Efte.

| (4) | Prilogo XIII k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se švicarskim letalskim prevoznikom odobri pravica do opravljanja zračnih prevozov iz države članice Unije v državo EGP-Efte in obratno. |
| --- | --- |

(4)

Prilogo XIII k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se švicarskim letalskim prevoznikom odobri pravica do opravljanja zračnih prevozov iz države članice Unije v državo EGP-Efte in obratno.

| (5) | Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(5)

Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče Evropske unije v Skupnem odboru EGP o predlagani spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženega k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. junija 2012

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

1

(2)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

2

(3)  UL L 262, 6.10.2011, str. 62.

3

(4)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

4

(5)  Sklep št. 1/2010 Skupnega odbora Skupnosti in Švice za zračni promet z dne 7. aprila 2010 (UL L 106, 28.4.2010, str. 20).

5

(6)  Sklep Sveta Efte št. 1/2012 z dne 22. marca 2012.

6

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../2012 SKUPNEGA ODBORA EGP

z dne

o spremembi Priloge XIII (Promet) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XIII k Sporazumu EGP je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. ... z dne ... (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XIII k Sporazumu EGP je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. ... z dne ... (1).

| (2) | Priloga XIII k Sporazumu EGP je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2011 z dne 19. julija 2011 (2), ki v Sporazum EGP vključuje Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (3). |
| --- | --- |

(2)

Priloga XIII k Sporazumu EGP je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2011 z dne 19. julija 2011 (2), ki v Sporazum EGP vključuje Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (3).

| (3) | Cilj pogodbenic je zagotoviti, da so letalski prevozniki iz EGP-Efte upravičeni do opravljanja zračnih prevozov iz držav članic Unije v Švico in obratno. |
| --- | --- |

(3)

Cilj pogodbenic je zagotoviti, da so letalski prevozniki iz EGP-Efte upravičeni do opravljanja zračnih prevozov iz držav članic Unije v Švico in obratno.

| (4) | Prav tako je cilj pogodbenic zagotoviti, da so letalski prevozniki iz Skupnosti upravičeni do opravljanja zračnih prevozov iz držav EGP-Efta v Švico in obratno. |
| --- | --- |

(4)

Prav tako je cilj pogodbenic zagotoviti, da so letalski prevozniki iz Skupnosti upravičeni do opravljanja zračnih prevozov iz držav EGP-Efta v Švico in obratno.

| (5) | Zato mora Skupni odbor EGP, pod pogojem vzajemnosti, švicarskim letalskim prevoznikom odobriti pravico do opravljanja zračnih prevozov iz držav članic Unije v državo EGP-Efte in obratno. |
| --- | --- |

(5)

Zato mora Skupni odbor EGP, pod pogojem vzajemnosti, švicarskim letalskim prevoznikom odobriti pravico do opravljanja zračnih prevozov iz držav članic Unije v državo EGP-Efte in obratno.

| (6) | Prilogo XIII k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Prilogo XIII k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Točka 64a (Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta) Priloge XIII k Sporazumu EGP se spremeni:

| 1. | sedanja prilagoditev (b) se preštevilči v prilagoditev (c); |
| --- | --- |

1.

sedanja prilagoditev (b) se preštevilči v prilagoditev (c);

| 2. | za prilagoditvijo (a) se vstavi naslednja prilagoditev:






  „(b) | v členu 15 se doda naslednji odstavek:
  ‚6.   Pod enakimi pogoji kot letalski prevozniki iz Skupnosti in EGP-Efte so tudi švicarski letalski prevozniki upravičeni do opravljanja zračnih prevozov iz držav članic Evropske unije v države EGP-Efte in obratno. Za to velja pogoj, da na eni strani Skupnost in Švica letalskim prevoznikom EGP-Efte odobrita pravico do opravljanja zračnih prevozov iz držav članic Evropske unije v Švico in obratno ter da na drugi strani Švica in države EGP-Efte letalskim prevoznikom iz Skupnosti odobrijo pravico do opravljanja zračnih storitev iz Švice v države EGP-Efte in obratno.
  Vse omejitve te ureditve, izhajajoče iz obstoječih dvostranskih ali večstranskih sporazumov, ki zavezujejo Skupnost na eni strani in države EGP-Efte na drugi strani, se nadomestijo s tem aktom.‘.“ |
| --- | --- | --- |

2.

za prilagoditvijo (a) se vstavi naslednja prilagoditev:

„(b)

v členu 15 se doda naslednji odstavek:

‚6.   Pod enakimi pogoji kot letalski prevozniki iz Skupnosti in EGP-Efte so tudi švicarski letalski prevozniki upravičeni do opravljanja zračnih prevozov iz držav članic Evropske unije v države EGP-Efte in obratno. Za to velja pogoj, da na eni strani Skupnost in Švica letalskim prevoznikom EGP-Efte odobrita pravico do opravljanja zračnih prevozov iz držav članic Evropske unije v Švico in obratno ter da na drugi strani Švica in države EGP-Efte letalskim prevoznikom iz Skupnosti odobrijo pravico do opravljanja zračnih storitev iz Švice v države EGP-Efte in obratno.

Vse omejitve te ureditve, izhajajoče iz obstoječih dvostranskih ali večstranskih sporazumov, ki zavezujejo Skupnost na eni strani in države EGP-Efte na drugi strani, se nadomestijo s tem aktom.‘.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati ..., če so bila Skupnemu odboru EGP poslana vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (4), ali z dnem začetka veljavnosti sporazuma med Evropsko unije in Švico o odobritvi pravice letalskim prevoznikom iz EGP-Efte do opravljanja zračnih prevozov iz držav članic Evropske unije v Švico in obratno na eni strani ali sporazuma med državami EGP-Efte in Švico o odobritvi pravice letalskim prevoznikom iz Skupnosti do opravljanja zračnih prevozov iz Švice v države EGP-Efte in obratno na drugi strani, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 3

Predsednik Skupnega odbora EGP uradno obvesti Švico o sprejetju tega sklepa in o zadnjem uradnem obvestilu Odboru EGP v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP, če taka obvestila obstajajo.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja Skupnega odbora EGP

---

(1)  UL L ...

1

(2)  UL L 262, 6.10.2011, str. 62.

2

(3)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

3

(4)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

4

---

UREDBE

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/3

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 558/2012

z dne 26. junija 2012

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 102/2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov poslanih, med drugim, iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Republike Koreje ali ne

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) in člena 13(4) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

A.   OBSTOJEČI UKREPI

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 1858/2005 (2) je Svet uvedel protidampinške ukrepe na uvoz jeklenih vrvi in kablov, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm („nekatere jeklene vrvi in kabli“ ali „zadevni izdelek“), trenutno uvrščenih pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 in s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske („prvotni ukrepi“). Ukrepi, ki se nanašajo na ta uvoz, so vključevali stopnjo dajatve 60,4 %, ki se uporablja za CIF neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 1858/2005 (2) je Svet uvedel protidampinške ukrepe na uvoz jeklenih vrvi in kablov, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm („nekatere jeklene vrvi in kabli“ ali „zadevni izdelek“), trenutno uvrščenih pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 in s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske („prvotni ukrepi“). Ukrepi, ki se nanašajo na ta uvoz, so vključevali stopnjo dajatve 60,4 %, ki se uporablja za CIF neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve.

| (2) | Dne 12. avgusta 2009 in po zahtevi, ki jo je vložil povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi EU, je Komisija začela preiskavo v skladu s členom 13 osnovne uredbe. Navedena preiskava je bila zaključena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 400/2010 (3), s katero je Svet razširil dokončno protidampinško dajatev za določene jeklene vrvi in kable s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) na uvoz enakih izdelkov, poslanih iz Republike Koreje („razširjeni ukrepi“). Ista uredba iz ukrepov izključuje uvoz zadevnega izdelka, ki so ga poslale nekatere posebej navedene korejske družbe, saj za njih ni bilo ugotovljeno, da se izogibajo ukrepom. Poleg tega, čeprav so nekatere zadevne korejske družbe povezane z družbami iz LRK, za katere veljajo prvotni ukrepi, ni bilo dokazov, da je bil tak odnos vzpostavljen ali uporabljen za izogibanje ukrepom, vzpostavljenih za uvoz s poreklom iz LRK (4). |
| --- | --- |

(2)

Dne 12. avgusta 2009 in po zahtevi, ki jo je vložil povezovalni odbor industrije žičnatih vrvi EU, je Komisija začela preiskavo v skladu s členom 13 osnovne uredbe. Navedena preiskava je bila zaključena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 400/2010 (3), s katero je Svet razširil dokončno protidampinško dajatev za določene jeklene vrvi in kable s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) na uvoz enakih izdelkov, poslanih iz Republike Koreje („razširjeni ukrepi“). Ista uredba iz ukrepov izključuje uvoz zadevnega izdelka, ki so ga poslale nekatere posebej navedene korejske družbe, saj za njih ni bilo ugotovljeno, da se izogibajo ukrepom. Poleg tega, čeprav so nekatere zadevne korejske družbe povezane z družbami iz LRK, za katere veljajo prvotni ukrepi, ni bilo dokazov, da je bil tak odnos vzpostavljen ali uporabljen za izogibanje ukrepom, vzpostavljenih za uvoz s poreklom iz LRK (4).

| (3) | Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012 (5) in po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ukrepe ohranil. |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012 (5) in po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ukrepe ohranil.

B.   ZAČETEK PREGLEDA

| (4) | Z Uredbo (EU) št. 969/2011 (6) je Komisija začela pregled Izvedbene uredbe (EU) št. 400/2010, da se ugotovi, ali se za določenega korejskega izvoznika, Seil Wire & Cable („vložnik“), lahko odobri izvzetje iz navedenih ukrepov, odpravijo protidampinške dajatve pri njegovem uvozu in uvede registracija njegovega uvoza. |
| --- | --- |

(4)

Z Uredbo (EU) št. 969/2011 (6) je Komisija začela pregled Izvedbene uredbe (EU) št. 400/2010, da se ugotovi, ali se za določenega korejskega izvoznika, Seil Wire & Cable („vložnik“), lahko odobri izvzetje iz navedenih ukrepov, odpravijo protidampinške dajatve pri njegovem uvozu in uvede registracija njegovega uvoza.

| (5) | Pregled se je začel, ker je Komisija ocenila, da obstaja dovolj prima facie dokazov za trditve vložnika, da je v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe nov proizvajalec izvoznik in da izpolnjuje merila za odobritev izvzetja iz razširjenih ukrepov v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Pregled se je začel, ker je Komisija ocenila, da obstaja dovolj prima facie dokazov za trditve vložnika, da je v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe nov proizvajalec izvoznik in da izpolnjuje merila za odobritev izvzetja iz razširjenih ukrepov v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe.

| (6) | Za ugotovitev, ali vložnik izpolnjuje merila za odobritev izvzetja iz razširjenih ukrepov, kot je navedeno v uvodnih izjavah 5 do 7 Uredbe Komisije (EU) št. 969/2011, je bilo s preiskavo preverjeno, da:






  (i) | v obdobju preiskave, to je od 1. julija 2008 do 30. junija 2009, uporabljenem v preiskavi, ki je privedla do razširjenih ukrepov, zadevnega izdelka ni izvažal v Evropsko unijo; |
| --- | --- | --- |

(6)

Za ugotovitev, ali vložnik izpolnjuje merila za odobritev izvzetja iz razširjenih ukrepov, kot je navedeno v uvodnih izjavah 5 do 7 Uredbe Komisije (EU) št. 969/2011, je bilo s preiskavo preverjeno, da:

(i)

v obdobju preiskave, to je od 1. julija 2008 do 30. junija 2009, uporabljenem v preiskavi, ki je privedla do razširjenih ukrepov, zadevnega izdelka ni izvažal v Evropsko unijo;

| (ii) | se ni izogibal ukrepom, ki se uporabljajo za nekatere jeklene vrvi in kable s poreklom iz LRK, ter |
| --- | --- |

(ii)

se ni izogibal ukrepom, ki se uporabljajo za nekatere jeklene vrvi in kable s poreklom iz LRK, ter

| (iii) | je začel izvažati zadevni izdelek v Evropsko unijo po koncu obdobja preiskave, uporabljenega v preiskavi, ki je privedla do razširjenih ukrepov. |
| --- | --- |

(iii)

je začel izvažati zadevni izdelek v Evropsko unijo po koncu obdobja preiskave, uporabljenega v preiskavi, ki je privedla do razširjenih ukrepov.

| (7) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za ugotovitev izpolnjevanja navedenih meril. Ta postopek je vključeval preveritveni obisk v prostorih vložnika. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za ugotovitev izpolnjevanja navedenih meril. Ta postopek je vključeval preveritveni obisk v prostorih vložnika.

C.   UGOTOVITVE

| (8) | Vložnik je predložil zadostne dokaze o izpolnjevanju vseh treh meril iz uvodne izjave 6. Dejansko je dokazal, da: (i) zadevnega izdelka v obdobju od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 ni izvažal v Unijo, (ii) se ni izogibal ukrepom, ki se uporabljajo za določene jeklene vrvi in kable s poreklom iz LRK, in (iii) je zadevni izdelek v Evropsko unijo začel izvažati po 30. juniju 2009. Zadevnemu podjetju bi zato bilo treba dodeliti izvzetje iz razširjenih ukrepov. |
| --- | --- |

(8)

Vložnik je predložil zadostne dokaze o izpolnjevanju vseh treh meril iz uvodne izjave 6. Dejansko je dokazal, da: (i) zadevnega izdelka v obdobju od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 ni izvažal v Unijo, (ii) se ni izogibal ukrepom, ki se uporabljajo za določene jeklene vrvi in kable s poreklom iz LRK, in (iii) je zadevni izdelek v Evropsko unijo začel izvažati po 30. juniju 2009. Zadevnemu podjetju bi zato bilo treba dodeliti izvzetje iz razširjenih ukrepov.

D.   SPREMEMBA SEZNAMA DRUŽB, KI SO UPRAVIČENE DO IZVZETJA IZ RAZŠIRJENIH UKREPOV

| (9) | Ob upoštevanju ugotovitev iz preiskave, kot je navedeno v uvodni izjavi 8 zgoraj, se ugotavlja, da bi bilo treba družbo Seil Wire & Cable dodati na seznam družb, ki so izvzete iz dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012 na uvoz določenih jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz nekaterih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje. Zato je Seil Wire & Cable treba dodati seznamu posamično navedenih družb, ki so v skladu s členom 1(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 102/2012. Kot je določeno v členu 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 400/2010, je izvzetje pogojeno s tem, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k navedeni uredbi. Če tak račun ni predložen, se protidampinška dajatev uporablja še naprej. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju ugotovitev iz preiskave, kot je navedeno v uvodni izjavi 8 zgoraj, se ugotavlja, da bi bilo treba družbo Seil Wire & Cable dodati na seznam družb, ki so izvzete iz dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012 na uvoz določenih jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz nekaterih jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje. Zato je Seil Wire & Cable treba dodati seznamu posamično navedenih družb, ki so v skladu s členom 1(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 102/2012. Kot je določeno v členu 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 400/2010, je izvzetje pogojeno s tem, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k navedeni uredbi. Če tak račun ni predložen, se protidampinška dajatev uporablja še naprej.

| (10) | Vložnik in industrija Unije sta bila seznanjena z ugotovitvami preiskave in sta imela možnost predložiti pripombe. Njune pripombe so bile upoštevane, kadar je bilo to primerno – |
| --- | --- |

(10)

Vložnik in industrija Unije sta bila seznanjena z ugotovitvami preiskave in sta imela možnost predložiti pripombe. Njune pripombe so bile upoštevane, kadar je bilo to primerno –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Razpredelnica iz člena 1(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 102/2012 se nadomesti z naslednjo razpredelnico:

| „Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Republika Koreja | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872 | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam | A969“ |

„Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Republika Koreja

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam

A969“

Člen 2

Carinskim organom se dajo navodila, da prenehajo z registracijo uvoza, določeno v skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 969/2011. Za tako registriran uvoz se protidampinška dajatev ne pobira.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 26. junija 2012

Za Svet

Predsednik

N. WAMMEN

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 299, 16.11.2005, str. 1.

2

(3)  UL L 117, 11.5.2010, str. 1.

3

(4)  Glej uvodno izjavo 80 Izvedbene uredbe (EU) št. 400/2010.

4

(5)  UL L 36, 9.2.2012, str. 1.

5

(6)  UL L 254, 30.9.2011, str. 7.

6

---

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/6

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 559/2012

z dne 26. junija 2012

o zaključku delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), ter zlasti členov 19 in 24 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Predhodna preiskava in obstoječi izravnalni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije. Dokončne ugotovitve in sklepi pospešenega pregleda v skladu s členom 20 osnovne uredbe so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1645/2005 (3). Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (4) uvedel dokončno izravnalno dajatev za dodatno obdobje petih let. Izravnalni ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 (5) po delnem vmesnem pregledu (v nadaljnjem besedilu: zadnja preiskava v zvezi s pregledom). Izravnalni ukrepi vključujejo posebno dajatev. Stopnja dajatve se giblje med 0 EUR in 106,5 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR/tono, uvedene na uvoz vseh drugih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, iz Indije. Dokončne ugotovitve in sklepi pospešenega pregleda v skladu s členom 20 osnovne uredbe so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1645/2005 (3). Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (4) uvedel dokončno izravnalno dajatev za dodatno obdobje petih let. Izravnalni ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 (5) po delnem vmesnem pregledu (v nadaljnjem besedilu: zadnja preiskava v zvezi s pregledom). Izravnalni ukrepi vključujejo posebno dajatev. Stopnja dajatve se giblje med 0 EUR in 106,5 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR/tono, uvedene na uvoz vseh drugih proizvajalcev.

| (2) | Po spremembi imena ene indijske družbe South Asian Petrochem Ltd je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/07 (6) sklenila, da bi se protisubvencijske ugotovitve v zvezi s South Asian Petrochem Ltd morale uporabljati za Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(2)

Po spremembi imena ene indijske družbe South Asian Petrochem Ltd je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/07 (6) sklenila, da bi se protisubvencijske ugotovitve v zvezi s South Asian Petrochem Ltd morale uporabljati za Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

1.2   Obstoječi protidampinški ukrepi

| (3) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (7) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije. V skladu s členom 11(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (8) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protidampinška uredba) je bil opravljen pregled v zvezi s South Asian Petrochem Ltd, katerega dokončne ugotovitve in sklepi so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1646/2005 (9). Po pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 192/2007 (10) uvedel dokončno protidampinško dajatev za dodatno obdobje petih let. Protidampinški ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo (ES) št. 1286/2008 po preiskavi v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Ukrepi so bili določeni na ravni odprave škode in so vključevali posebne protidampinške dajatve. Stopnja dajatve je med 87,5 EUR in 200,9 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 153,6 EUR/tono, uvedene na uvoz vseh drugih proizvajalcev (v nadaljnjem besedilu: trenutni protidampinški ukrepi). |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (7) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije. V skladu s členom 11(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (8) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protidampinška uredba) je bil opravljen pregled v zvezi s South Asian Petrochem Ltd, katerega dokončne ugotovitve in sklepi so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1646/2005 (9). Po pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 192/2007 (10) uvedel dokončno protidampinško dajatev za dodatno obdobje petih let. Protidampinški ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo (ES) št. 1286/2008 po preiskavi v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Ukrepi so bili določeni na ravni odprave škode in so vključevali posebne protidampinške dajatve. Stopnja dajatve je med 87,5 EUR in 200,9 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 153,6 EUR/tono, uvedene na uvoz vseh drugih proizvajalcev (v nadaljnjem besedilu: trenutni protidampinški ukrepi).

| (4) | Po spremembi imena ene indijske družbe, South Asian Petrochem Ltd, je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/06 (11) sklenila, da bi se protidampinške ugotovitve v zvezi s South Asian Petrochem Ltd morale uporabljati za Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(4)

Po spremembi imena ene indijske družbe, South Asian Petrochem Ltd, je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/06 (11) sklenila, da bi se protidampinške ugotovitve v zvezi s South Asian Petrochem Ltd morale uporabljati za Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

| (5) | Komisija je s Sklepom 2005/697/ES (12) sprejela ponudbe o zavezi (v nadaljnjem besedilu: zaveza) South Asian Petrochem Ltd, v katerih je bila določena minimalna uvozna cena. Po spremembi imena je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/05 (13) sklenila, da bi se zaveza, ki jo je ponudila South Asian Petrochem Ltd, morala uporabljati za Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je s Sklepom 2005/697/ES (12) sprejela ponudbe o zavezi (v nadaljnjem besedilu: zaveza) South Asian Petrochem Ltd, v katerih je bila določena minimalna uvozna cena. Po spremembi imena je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/05 (13) sklenila, da bi se zaveza, ki jo je ponudila South Asian Petrochem Ltd, morala uporabljati za Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

1.3   Začetek delnega vmesnega pregleda

| (6) | Zahtevek za delni vmesni pregled je v skladu s členom 19 osnovne uredbe vložila Dhunseri Petrochem & Tea Limited, indijski proizvajalec izvoznik PET (v nadaljnjem besedilu: vložnik). Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja in vložnika. Vložnik je hkrati zahteval tudi pregled trenutnih protidampinških ukrepov. Preostale protidampinške in izravnalne dajatve veljajo za uvoz izdelkov, ki jih je proizvedel vložnik, vložnikovo prodajo v Unijo pa zajema zaveza. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek za delni vmesni pregled je v skladu s členom 19 osnovne uredbe vložila Dhunseri Petrochem & Tea Limited, indijski proizvajalec izvoznik PET (v nadaljnjem besedilu: vložnik). Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja in vložnika. Vložnik je hkrati zahteval tudi pregled trenutnih protidampinških ukrepov. Preostale protidampinške in izravnalne dajatve veljajo za uvoz izdelkov, ki jih je proizvedel vložnik, vložnikovo prodajo v Unijo pa zajema zaveza.

| (7) | Vložnik je predložil dokaze prima facie, da nadaljevanje ukrepa na sedanji ravni ni več potrebno za preprečevanje subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Vložnik je zlasti predložil dokaze prima facie, ki kažejo, da se je njegov znesek subvencije zmanjšal precej pod stopnjo dajatve, ki se trenutno uporablja zanj. Do tega zmanjšanja splošne ravni subvencije je prišlo zlasti zaradi izteka njegovega statusa izvozno usmerjene enote (EOU). Shema EOU je z obsegom 13,5 % predstavljala veliko večino subvencij v višini 13,9 %, ki so bile ugotovljene med pospešenim pregledom. |
| --- | --- |

(7)

Vložnik je predložil dokaze prima facie, da nadaljevanje ukrepa na sedanji ravni ni več potrebno za preprečevanje subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Vložnik je zlasti predložil dokaze prima facie, ki kažejo, da se je njegov znesek subvencije zmanjšal precej pod stopnjo dajatve, ki se trenutno uporablja zanj. Do tega zmanjšanja splošne ravni subvencije je prišlo zlasti zaradi izteka njegovega statusa izvozno usmerjene enote (EOU). Shema EOU je z obsegom 13,5 % predstavljala veliko večino subvencij v višini 13,9 %, ki so bile ugotovljene med pospešenim pregledom.

| (8) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je zahtevek vseboval zadostne dokaze prima facie, in 2. aprila 2011 z Obvestilom 2011/C 102/08 (14) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda (v nadaljnjem besedilu: sedanji pregled) v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Pregled je bil po obsegu omejen na preučitev subvencioniranja v zvezi z vložnikom. |
| --- | --- |

(8)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je zahtevek vseboval zadostne dokaze prima facie, in 2. aprila 2011 z Obvestilom 2011/C 102/08 (14) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda (v nadaljnjem besedilu: sedanji pregled) v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Pregled je bil po obsegu omejen na preučitev subvencioniranja v zvezi z vložnikom.

1.4   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (9) | Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (10) | Ena zainteresirana stran je zahtevala zaslišanje, ki ji je bilo odobreno. |
| --- | --- |

(10)

Ena zainteresirana stran je zahtevala zaslišanje, ki ji je bilo odobreno.

| (11) | Komisija je vložniku in vladi Indije (v nadaljnjem besedilu: VI) poslala vprašalnik, da bi dobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njeno preiskavo, ta pa sta izpolnjena vprašalnika vrnila v predpisanem roku. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je vložniku in vladi Indije (v nadaljnjem besedilu: VI) poslala vprašalnik, da bi dobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njeno preiskavo, ta pa sta izpolnjena vprašalnika vrnila v predpisanem roku.

| (12) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Komisija je opravila preveritvene obiske v prostorih vložnika v Kalkuti v Indiji ter v prostorih VI v New Delhiju (generalni direktorat za zunanjo trgovino in ministrstvo za trgovino) in Kalkuti (ministrstvo za trgovino in industrijo vlade Zahodne Bengalije). |
| --- | --- |

(12)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Komisija je opravila preveritvene obiske v prostorih vložnika v Kalkuti v Indiji ter v prostorih VI v New Delhiju (generalni direktorat za zunanjo trgovino in ministrstvo za trgovino) in Kalkuti (ministrstvo za trgovino in industrijo vlade Zahodne Bengalije).

1.5   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (13) | Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP).

1.6   Vzporedna protidampinška preiskava

| (14) | Komisija je 2. aprila 2011 z Obvestilom 2011/C 102/09 (15) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda trenutnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 11(3) osnovne protidampinške uredbe, ki je po obsegu omejen na preiskavo dampinga v zvezi z vložnikom. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je 2. aprila 2011 z Obvestilom 2011/C 102/09 (15) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda trenutnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 11(3) osnovne protidampinške uredbe, ki je po obsegu omejen na preiskavo dampinga v zvezi z vložnikom.

| (15) | V vzporedni protidampinški preiskavi je bilo ugotovljeno, da spremembe niso trajne narave. Zato se je preiskava v zvezi s pregledom zaključila brez spremembe veljavnih ukrepov. |
| --- | --- |

(15)

V vzporedni protidampinški preiskavi je bilo ugotovljeno, da spremembe niso trajne narave. Zato se je preiskava v zvezi s pregledom zaključila brez spremembe veljavnih ukrepov.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (16) | Izdelek, ki se pregleduje, je PET z viskoznostjo 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 3907 60 20 in je s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(16)

Izdelek, ki se pregleduje, je PET z viskoznostjo 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 3907 60 20 in je s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

2.2   Podobni izdelek

| (17) | Preiskava je pokazala, da je zadevni izdelek, proizveden v Indiji in prodan v Unijo, po fizikalnih in kemičnih lastnostih ter uporabi enak izdelku, proizvedenemu in prodanemu na domačem trgu v Indiji. Zato se sklene, da so izdelki, prodani na domačem trgu in izvoznih trgih, podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Preiskava je pokazala, da je zadevni izdelek, proizveden v Indiji in prodan v Unijo, po fizikalnih in kemičnih lastnostih ter uporabi enak izdelku, proizvedenemu in prodanemu na domačem trgu v Indiji. Zato se sklene, da so izdelki, prodani na domačem trgu in izvoznih trgih, podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

3.   REZULTATI PREISKAVE

3.1   Subvencioniranje

| (18) | Na podlagi informacij, ki sta jih predložila VI in vložnik, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij: | Državne sheme:







  (a) | „Duty Entitlement Passbook Scheme“ – shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (v nadaljnjem besedilu: DEPBS); |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Na podlagi informacij, ki sta jih predložila VI in vložnik, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

Državne sheme:

(a)

„Duty Entitlement Passbook Scheme“ – shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (v nadaljnjem besedilu: DEPBS);

| (b) | „Export Oriented Units“ – izvozno usmerjene enote (v nadaljnjem besedilu: EOU)/„Export Processing Zones“ – cone izvozne proizvodnje (v nadaljnjem besedilu: EPZ)/„Special Economic Zones“ – posebne ekonomske cone (v nadaljnjem besedilu: SEZ); |
| --- | --- |

(b)

„Export Oriented Units“ – izvozno usmerjene enote (v nadaljnjem besedilu: EOU)/„Export Processing Zones“ – cone izvozne proizvodnje (v nadaljnjem besedilu: EPZ)/„Special Economic Zones“ – posebne ekonomske cone (v nadaljnjem besedilu: SEZ);

| (c) | „Export Promotion Capital Goods Scheme“ – shema za podporo izvozu investicijskega blaga (v nadaljnjem besedilu: EPCGS); |
| --- | --- |

(c)

„Export Promotion Capital Goods Scheme“ – shema za podporo izvozu investicijskega blaga (v nadaljnjem besedilu: EPCGS);

| (d) | „Focus Market Scheme“ – shema usmeritve v trg (v nadaljnjem besedilu: FMS); |
| --- | --- |

(d)

„Focus Market Scheme“ – shema usmeritve v trg (v nadaljnjem besedilu: FMS);

| (e) | „Export Credit Scheme“ – shema izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: ECS); |
| --- | --- |

(e)

„Export Credit Scheme“ – shema izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: ECS);

| (f) | „Income Tax Exemption Scheme“ – shema oprostitve davka od dohodka (v nadaljnjem besedilu: ITES). |
| --- | --- |

(f)

„Income Tax Exemption Scheme“ – shema oprostitve davka od dohodka (v nadaljnjem besedilu: ITES).

| | Regionalne sheme:







  (g) | „West Bengal Incentive Scheme“ – shema spodbud Zahodne Bengalije (v nadaljnjem besedilu: WBIS). |
| --- | --- | --- |

Regionalne sheme:

(g)

„West Bengal Incentive Scheme“ – shema spodbud Zahodne Bengalije (v nadaljnjem besedilu: WBIS).

| (19) | Sheme od (a) do (d), navedene v uvodni izjavi 18, temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju VI pooblašča za izdajanje poročil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Foreign Trade Policy“ – Zunanjetrgovinska politika (v nadaljnjem besedilu: FTP), ki jih Ministrstvo za trgovino izda vsakih pet let in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta FTP, tj. FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014. Slednji je začel veljati avgusta 2009. Poleg tega VI postopke, ki urejajo FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014, določa tudi v Priročniku o postopkih, Zvezek I (v nadaljnjem besedilu: HOP I 2004–2009 oziroma HOP I 2009–2014). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja. |
| --- | --- |

(19)

Sheme od (a) do (d), navedene v uvodni izjavi 18, temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju VI pooblašča za izdajanje poročil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Foreign Trade Policy“ – Zunanjetrgovinska politika (v nadaljnjem besedilu: FTP), ki jih Ministrstvo za trgovino izda vsakih pet let in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta FTP, tj. FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014. Slednji je začel veljati avgusta 2009. Poleg tega VI postopke, ki urejajo FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014, določa tudi v Priročniku o postopkih, Zvezek I (v nadaljnjem besedilu: HOP I 2004–2009 oziroma HOP I 2009–2014). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja.

| (20) | Shema iz (e) temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki „Reserve Bank of India“ – indijski centralni banki (v nadaljnjem besedilu: RBI) omogoča usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(20)

Shema iz (e) temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki „Reserve Bank of India“ – indijski centralni banki (v nadaljnjem besedilu: RBI) omogoča usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

| (21) | Shema iz (f) temelji na Zakonu o davku od dohodka iz leta 1961, ki se spreminja vsako leto z Zakonom o javnih financah. |
| --- | --- |

(21)

Shema iz (f) temelji na Zakonu o davku od dohodka iz leta 1961, ki se spreminja vsako leto z Zakonom o javnih financah.

| (22) | Shemo iz (g) upravlja vlada Zahodne Bengalije, kakor je določeno v Poročilu oddelka za trgovino in industrijo št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999, nazadnje zamenjanim s Poročilom št. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z dne 24. marca 2004. |
| --- | --- |

(22)

Shemo iz (g) upravlja vlada Zahodne Bengalije, kakor je določeno v Poročilu oddelka za trgovino in industrijo št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999, nazadnje zamenjanim s Poročilom št. 134-CI/O/Incentive/17/03/I z dne 24. marca 2004.

3.2   Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (DEPBS)

(a)   Pravna podlaga

| (23) | Shema DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter poglavju 4 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(23)

Shema DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter poglavju 4 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (24) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(24)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje DEPBS

| (25) | Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DEPBS za zadevni izdelek v OPP trenutne preiskave je bila 8 % vrednosti FOB, z najvišjim dovoljenim zneskom 58 INR/kg. Zato največja ugodnost znaša 4,64 INR/kg. |
| --- | --- |

(25)

Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DEPBS za zadevni izdelek v OPP trenutne preiskave je bila 8 % vrednosti FOB, z najvišjim dovoljenim zneskom 58 INR/kg. Zato največja ugodnost znaša 4,64 INR/kg.

| (26) | Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom dati izjavo, s katero navaja, da izvoz poteka v okviru DEPBS. Za izvoz blaga indijski carinski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo. V trenutku izdaje izvozne odpremnice je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, VI ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Zadevna stopnja DEPBS za izračun ugodnosti je tista, ki se je uporabljala v času dajanja izvozne izjave. Tako stopnje ugodnosti ni možno spreminjati za nazaj. |
| --- | --- |

(26)

Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom dati izjavo, s katero navaja, da izvoz poteka v okviru DEPBS. Za izvoz blaga indijski carinski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo. V trenutku izdaje izvozne odpremnice je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, VI ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Zadevna stopnja DEPBS za izračun ugodnosti je tista, ki se je uporabljala v času dajanja izvozne izjave. Tako stopnje ugodnosti ni možno spreminjati za nazaj.

| (27) | Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Takšni dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni v obdobju 24 mesecev od datuma izdaje. |
| --- | --- |

(27)

Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Takšni dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni v obdobju 24 mesecev od datuma izdaje.

| (28) | Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za vloge za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih transakcij izven rokov za oddajo vlog iz odstavka 4.47 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. Kakor je jasno določeno v odstavku 9.3 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska). |
| --- | --- |

(28)

Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za vloge za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih transakcij izven rokov za oddajo vlog iz odstavka 4.47 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. Kakor je jasno določeno v odstavku 9.3 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).

| (29) | Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo. |
| --- | --- |

(29)

Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo.

(d)   Sklep o DEPBS

| (30) | DEPBS zagotavlja subvencije v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 in točke 2 člena 3 osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek VI, saj bo dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, s čimer se bo zmanjšal prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(30)

DEPBS zagotavlja subvencije v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 in točke 2 člena 3 osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek VI, saj bo dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, s čimer se bo zmanjšal prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (31) | DEPBS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

DEPBS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.

| (32) | Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 osnovne uredbe, kot je trdil vložnik. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, iz Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in iz Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, kateri vložki se porabijo v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je končno tudi upravičen do ugodnosti DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi pokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, še vedno upravičeni do ugodnosti iz DEPBS. |
| --- | --- |

(32)

Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 osnovne uredbe, kot je trdil vložnik. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, iz Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in iz Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, kateri vložki se porabijo v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je končno tudi upravičen do ugodnosti DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi pokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, še vedno upravičeni do ugodnosti iz DEPBS.

(e)   Odprava DEPBS

| (33) | DEPBS je bila z Javnim obvestilom št. 54 (RE-2010) /2009–2014 z dne 17. junija 2011 dokončno podaljšana za tri mesece, tj. do 30. septembra 2011. Ker pozneje ni bilo objavljeno nobeno nadaljnje podaljšanje, je bila DEPBS s 30. septembrom 2011 dejansko umaknjena. Posledično vložnik po 30. septembru 2011 ne bo imel nobene ugodnosti od te sheme. Zato je bilo treba preveriti, ali bi bilo v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe treba uvesti ukrepe proti tej shemi. |
| --- | --- |

(33)

DEPBS je bila z Javnim obvestilom št. 54 (RE-2010) /2009–2014 z dne 17. junija 2011 dokončno podaljšana za tri mesece, tj. do 30. septembra 2011. Ker pozneje ni bilo objavljeno nobeno nadaljnje podaljšanje, je bila DEPBS s 30. septembrom 2011 dejansko umaknjena. Posledično vložnik po 30. septembru 2011 ne bo imel nobene ugodnosti od te sheme. Zato je bilo treba preveriti, ali bi bilo v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe treba uvesti ukrepe proti tej shemi.

| (34) | V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je vložnik prejel podobne ugodnosti iz vzporedne sheme „povračila dajatev“. Stopnja povračila dajatev za PET je bila 5,5 % vrednosti FOB, z najvišjim dovoljenim zneskom 5,50 INR/kg. Vendar se shema „povračila dajatev“ ni uporabljala v OPP, zato ni mogoče izračunati zneska subvencije za to shemo. |
| --- | --- |

(34)

V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je vložnik prejel podobne ugodnosti iz vzporedne sheme „povračila dajatev“. Stopnja povračila dajatev za PET je bila 5,5 % vrednosti FOB, z najvišjim dovoljenim zneskom 5,50 INR/kg. Vendar se shema „povračila dajatev“ ni uporabljala v OPP, zato ni mogoče izračunati zneska subvencije za to shemo.

| (35) | Vložnik je trdil, da je shema povračila dajatev v skladu s „smernicami o porabi vložkov v proizvodnem procesu“ iz Priloge II k osnovni uredbi, zlasti z odstavkom I navedene priloge. Vendar je bilo podobno kot pri DEPBS ugotovljeno, da je stopnja povračila dajatev določena ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. |
| --- | --- |

(35)

Vložnik je trdil, da je shema povračila dajatev v skladu s „smernicami o porabi vložkov v proizvodnem procesu“ iz Priloge II k osnovni uredbi, zlasti z odstavkom I navedene priloge. Vendar je bilo podobno kot pri DEPBS ugotovljeno, da je stopnja povračila dajatev določena ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

(f)   Izračun zneska subvencije

| (36) | V skladu s točko 2 člena 3 in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tem trenutku se lahko VI odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s točko 2 člena 3 in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tem trenutku se lahko VI odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 osnovne uredbe.

| (37) | Na podlagi navedenega se šteje za ustrezno, da se ugodnosti iz DEPBS izračunajo kot vsota dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OPP. |
| --- | --- |

(37)

Na podlagi navedenega se šteje za ustrezno, da se ugodnosti iz DEPBS izračunajo kot vsota dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v OPP.

| (38) | Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 7(1) osnovne uredbe odštete od tako ugotovljenih dobropisov, pri čemer so zneski subvencije postali števec. |
| --- | --- |

(38)

Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 7(1) osnovne uredbe odštete od tako ugotovljenih dobropisov, pri čemer so zneski subvencije postali števec.

| (39) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (40) | Glede na navedeno stopnja subvencije, ugotovljena v OPP za vložnika v okviru te sheme, znaša 6,7 %. |
| --- | --- |

(40)

Glede na navedeno stopnja subvencije, ugotovljena v OPP za vložnika v okviru te sheme, znaša 6,7 %.

3.3   Izvozno usmerjene enote (EOU)/Cone izvozne proizvodnje (EPZ)/Posebne ekonomske cone (SEZ)

| (41) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik v OPP ni prejel nikakršnih ugodnosti iz EOU/EPZ/SEZ. Zato nadaljnja analiza teh shem v tej preiskavi ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(41)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik v OPP ni prejel nikakršnih ugodnosti iz EOU/EPZ/SEZ. Zato nadaljnja analiza teh shem v tej preiskavi ni bila potrebna.

3.4   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (EPCGS)

(a)   Pravna podlaga

| (42) | EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter poglavju 5 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(42)

EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter poglavju 5 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (43) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so povezani s podpornimi proizvajalci in izvajalci storitev. |
| --- | --- |

(43)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so povezani s podpornimi proizvajalci in izvajalci storitev.

(c)   Praktično izvajanje

| (44) | Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in rabljenega investicijskega blaga, starega do deset let) po znižani stopnji dajatve. V ta namen izda VI po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vso investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu s FTP 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši. |
| --- | --- |

(44)

Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in rabljenega investicijskega blaga, starega do deset let) po znižani stopnji dajatve. V ta namen izda VI po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vso investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu s FTP 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.

| (45) | Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V takem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS. |
| --- | --- |

(45)

Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V takem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

| (46) | Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo. |
| --- | --- |

(46)

Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo.

(d)   Sklep o EPCGS

| (47) | EPCGS zagotavlja subvencije v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 in točke 2 člena 3 osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek VI, ker ta koncesija zmanjša prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe. |
| --- | --- |

(47)

EPCGS zagotavlja subvencije v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 in točke 2 člena 3 osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek VI, ker ta koncesija zmanjša prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.

| (48) | EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez zaveze za izvoz. Zato velja za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. Vložnik je trdil, da se subvencije EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga ne bi smele več obravnavati kot pogojene z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza že izpolnjena pred OPP. Zato se ne bi smele obravnavati kot specifične subvencije in se proti njim ne bi smeli uvesti izravnalni ukrepi. Vendar je to trditev treba zavrniti. Poudariti je treba, da je bila sama subvencija pogojena z opravljenim izvozom, tj. ne bi bila podeljena, če družba ne bi sprejela določene obveznosti izvoza. |
| --- | --- |

(48)

EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez zaveze za izvoz. Zato velja za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. Vložnik je trdil, da se subvencije EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga ne bi smele več obravnavati kot pogojene z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza že izpolnjena pred OPP. Zato se ne bi smele obravnavati kot specifične subvencije in se proti njim ne bi smeli uvesti izravnalni ukrepi. Vendar je to trditev treba zavrniti. Poudariti je treba, da je bila sama subvencija pogojena z opravljenim izvozom, tj. ne bi bila podeljena, če družba ne bi sprejela določene obveznosti izvoza.

| (49) | EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 osnovne uredbe. Takšni dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabi pri proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(49)

EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 osnovne uredbe. Takšni dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabi pri proizvodnji izvoznih izdelkov.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (50) | Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji, tj. 18,93 let. Da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas, so bile temu znesku dodane obresti. V ta namen se je za primerno štela komercialna obrestna mera za posojila v lokalni valuti v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(50)

Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji, tj. 18,93 let. Da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas, so bile temu znesku dodane obresti. V ta namen se je za primerno štela komercialna obrestna mera za posojila v lokalni valuti v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (51) | Ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom, je bil v skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec. |
| --- | --- |

(51)

Ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom, je bil v skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec.

| (52) | Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo za vložnika v OPP znaša 0,6 %. |
| --- | --- |

(52)

Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo za vložnika v OPP znaša 0,6 %.

3.5   Shema usmeritve v trg (FMS)

(a)   Pravna podlaga

| (53) | FMS je podrobno opisana v odstavkih od 3.9.1 do 3.9.2.2 FTP 2004–2009 in odstavkih od 3.14.1 do 3.14.3 FTP 2009–2014 ter v odstavkih 3.20 do 3.20.3 HOP I 2004–2009 in odstavkih 3.8 do 3.8.2 HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(53)

FMS je podrobno opisana v odstavkih od 3.9.1 do 3.9.2.2 FTP 2004–2009 in odstavkih od 3.14.1 do 3.14.3 FTP 2009–2014 ter v odstavkih 3.20 do 3.20.3 HOP I 2004–2009 in odstavkih 3.8 do 3.8.2 HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (54) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(54)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje

| (55) | V okviru te sheme je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku 37(C) k HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, upravičen do dobropisa za dajatve v višini 2,5 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih po tej shemi. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodek od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, rude, žita, sladkor in naftni derivati. |
| --- | --- |

(55)

V okviru te sheme je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku 37(C) k HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, upravičen do dobropisa za dajatve v višini 2,5 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih po tej shemi. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodek od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, rude, žita, sladkor in naftni derivati.

| (56) | Dobropisi za dajatve iz sheme FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenosti do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli vložkov ali blaga, vključno z investicijskim blagom. |
| --- | --- |

(56)

Dobropisi za dajatve iz sheme FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenosti do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli vložkov ali blaga, vključno z investicijskim blagom.

| (57) | Certifikat o upravičenosti do dobropisa po opravljenem izvozu ali odpremi blaga izda pristanišče, iz katerega je bil opravljen izvoz. Dokler vložnik organom zagotavlja izvode vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), VI nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za dajatve. |
| --- | --- |

(57)

Certifikat o upravičenosti do dobropisa po opravljenem izvozu ali odpremi blaga izda pristanišče, iz katerega je bil opravljen izvoz. Dokler vložnik organom zagotavlja izvode vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), VI nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za dajatve.

| (58) | Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo. |
| --- | --- |

(58)

Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo.

(d)   Sklep o FMS

| (59) | FMS zagotavlja subvencije v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 in točke 2 člena 3 osnovne uredbe. Dobropis za dajatve FMS je finančni prispevek VI, ker bo ta dobropis naknadno uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za dajatve FMS zagotavlja ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(59)

FMS zagotavlja subvencije v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 in točke 2 člena 3 osnovne uredbe. Dobropis za dajatve FMS je finančni prispevek VI, ker bo ta dobropis naknadno uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek VI od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za dajatve FMS zagotavlja ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.

| (60) | FMS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(60)

FMS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (61) | Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Na voljo ni sistema ali postopka za ugotavljanje, kateri vložki so porabljeni v proizvodnem postopku izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti FMS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi pokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, upravičeni do ugodnosti iz FMS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za dajatve FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne porabi v proizvodnji izvoženih izdelkov. |
| --- | --- |

(61)

Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Na voljo ni sistema ali postopka za ugotavljanje, kateri vložki so porabljeni v proizvodnem postopku izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti FMS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi pokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, upravičeni do ugodnosti iz FMS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za dajatve FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne porabi v proizvodnji izvoženih izdelkov.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (62) | Znesek subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, je bil izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v OPP, kakor jo je vložnik knjižil po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodke od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(62)

Znesek subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, je bil izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v OPP, kakor jo je vložnik knjižil po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodke od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (63) | Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za vložnika znaša manj kot 0,1 %. |
| --- | --- |

(63)

Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za vložnika znaša manj kot 0,1 %.

3.6   Shema izvoznih kreditov (ECS)

| (64) | Ugotovljeno je bilo, da je bil vložnik v OPP do 30. junija 2011 deležen ugodnosti preferencialne obrestne mere za financiranje njegovega izvoza. Pravna podlaga za to preferencialno obrestno mero je določena v RBI „Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10“, ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji. |
| --- | --- |

(64)

Ugotovljeno je bilo, da je bil vložnik v OPP do 30. junija 2011 deležen ugodnosti preferencialne obrestne mere za financiranje njegovega izvoza. Pravna podlaga za to preferencialno obrestno mero je določena v RBI „Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10“, ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

| (65) | Pogoji ECS so bili 1. julija 2011 spremenjeni z RBI „Master Circular on Rupee / Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12“. Spremenjeni pogoji vložniku niso dodelili nobene ugodnosti. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se proti tej shemi ne bi smeli uvesti izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(65)

Pogoji ECS so bili 1. julija 2011 spremenjeni z RBI „Master Circular on Rupee / Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12“. Spremenjeni pogoji vložniku niso dodelili nobene ugodnosti. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe se proti tej shemi ne bi smeli uvesti izravnalni ukrepi.

3.7   Shema oprostitve davka od dohodka (ITES)

| (66) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik v OPP ni prejel nikakršnih ugodnosti iz sheme ITES. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(66)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik v OPP ni prejel nikakršnih ugodnosti iz sheme ITES. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

3.8   Shema spodbud Zahodne Bengalije 1999 (WBIS 1999)

| (67) | Država Zahodna Bengalija upravičenim industrijskim podjetjem priznava spodbude v obliki številnih ugodnosti, vključno z odpustom prometnega davka in centralnega prometnega davka na prodajo končnega blaga, da bi spodbudila industrijski razvoj gospodarsko zaostalih območij te države. |
| --- | --- |

(67)

Država Zahodna Bengalija upravičenim industrijskim podjetjem priznava spodbude v obliki številnih ugodnosti, vključno z odpustom prometnega davka in centralnega prometnega davka na prodajo končnega blaga, da bi spodbudila industrijski razvoj gospodarsko zaostalih območij te države.

(a)   Pravna podlaga

| (68) | Ta shema, kot jo izvaja vlada Zahodne Bengalije (v nadaljnjem besedilu: VZB), je podrobno opisana v Poročilu št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999 ministrstva za trgovino in industrijo VZB. |
| --- | --- |

(68)

Ta shema, kot jo izvaja vlada Zahodne Bengalije (v nadaljnjem besedilu: VZB), je podrobno opisana v Poročilu št. 580-CI/H z dne 22. junija 1999 ministrstva za trgovino in industrijo VZB.

(b)   Upravičenost

| (69) | Družbe, ki ustanavljajo nove industrijske obrate ali izvajajo veliko širitev obstoječega industrijskega obrata na zaostalih območjih, so upravičene do ugodnosti iz te sheme. Kljub temu pa obstaja izčrpni seznam industrij, ki do teh ugodnosti niso upravičene (negativni seznam industrij), kar družbam z nekaterih področij delovanja onemogoča koriščenje teh spodbud. |
| --- | --- |

(69)

Družbe, ki ustanavljajo nove industrijske obrate ali izvajajo veliko širitev obstoječega industrijskega obrata na zaostalih območjih, so upravičene do ugodnosti iz te sheme. Kljub temu pa obstaja izčrpni seznam industrij, ki do teh ugodnosti niso upravičene (negativni seznam industrij), kar družbam z nekaterih področij delovanja onemogoča koriščenje teh spodbud.

(c)   Praktično izvajanje

| (70) | V okviru te sheme morajo družbe vlagati v zaostala območja. Ta območja, ki predstavljajo nekatere ozemeljske enote v Zahodni Bengaliji, so glede na gospodarski razvoj razdeljena na različne kategorije, hkrati pa obstajajo razvita območja, ki so iz uporabe teh shem spodbud izključena. Glavni merili za določitev višine spodbud sta velikost naložbe in območje, kjer ima družba sedež ali ga bo imela. |
| --- | --- |

(70)

V okviru te sheme morajo družbe vlagati v zaostala območja. Ta območja, ki predstavljajo nekatere ozemeljske enote v Zahodni Bengaliji, so glede na gospodarski razvoj razdeljena na različne kategorije, hkrati pa obstajajo razvita območja, ki so iz uporabe teh shem spodbud izključena. Glavni merili za določitev višine spodbud sta velikost naložbe in območje, kjer ima družba sedež ali ga bo imela.

(d)   Sklep

| (71) | Ta shema določa subvencije v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 in točke 2 člena 3 osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek VZB, ker dodeljene spodbude, v tem primeru odpust prometnega davka in centralnega prometnega davka na prodajo končnega blaga, zmanjšajo prihodek od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega te spodbude pomenijo ugodnost za družbo, saj izboljšajo njeno finančno stanje, ker sicer zapadli davki niso plačani. |
| --- | --- |

(71)

Ta shema določa subvencije v smislu točke 1(a)(ii) člena 3 in točke 2 člena 3 osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek VZB, ker dodeljene spodbude, v tem primeru odpust prometnega davka in centralnega prometnega davka na prodajo končnega blaga, zmanjšajo prihodek od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega te spodbude pomenijo ugodnost za družbo, saj izboljšajo njeno finančno stanje, ker sicer zapadli davki niso plačani.

| (72) | Nadalje je ta shema regionalno specifična v smislu točke (a) prvega pododstavka člena 4(2) in člena 4(3) osnovne uredbe, ker je na voljo samo nekaterim družbam, ki so vlagale v nekatera geografska območja v pristojnosti zadevne države. Ni na voljo družbam zunaj teh območij, poleg tega pa je stopnja ugodnosti odvisna od zadevnega območja. |
| --- | --- |

(72)

Nadalje je ta shema regionalno specifična v smislu točke (a) prvega pododstavka člena 4(2) in člena 4(3) osnovne uredbe, ker je na voljo samo nekaterim družbam, ki so vlagale v nekatera geografska območja v pristojnosti zadevne države. Ni na voljo družbam zunaj teh območij, poleg tega pa je stopnja ugodnosti odvisna od zadevnega območja.

| (73) | Proti WBIS 1999 se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(73)

Proti WBIS 1999 se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (74) | Znesek subvencije je bil izračunan na osnovi zneska prometnega davka in centralnega prometnega davka na prodajo končnega blaga, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostal neplačan. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil znesek subvencije (števec) dodeljen na celotno prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Stopnja subvencije je znašala 1,4 %. |
| --- | --- |

(74)

Znesek subvencije je bil izračunan na osnovi zneska prometnega davka in centralnega prometnega davka na prodajo končnega blaga, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostal neplačan. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil znesek subvencije (števec) dodeljen na celotno prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Stopnja subvencije je znašala 1,4 %.

3.9   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (75) | Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, za vložnika znaša 8,7 %. Ta znesek subvencij presega prag de minimis iz člena 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, za vložnika znaša 8,7 %. Ta znesek subvencij presega prag de minimis iz člena 14(5) osnovne uredbe.

| (76) | Stopnje subvencioniranja, ugotovljene v trenutnem postopku za vložnika, so naslednje:










  Sheme | DEPBS | EPCGS | FMS | WBIS | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri Petrochem & Tea Ltd | 6,7 % | 0,6 % | < 0,1 % | 1,4 % | 8,7 % |

(76)

Stopnje subvencioniranja, ugotovljene v trenutnem postopku za vložnika, so naslednje:

Sheme

DEPBS

EPCGS

FMS

WBIS

Skupaj

Dhunseri Petrochem & Tea Ltd

6,7 %

0,6 %

< 0,1 %

1,4 %

8,7 %

| (77) | Zato se v skladu s členom 19 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP. |
| --- | --- |

(77)

Zato se v skladu s členom 19 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP.

3.10.   Trajna narava spremenjenih okoliščin glede subvencioniranja

| (78) | V skladu s členom 19(4) osnovne uredbe se je preučilo tudi, ali bi se razumno lahko štelo, da so spremenjene okoliščine trajne narave. |
| --- | --- |

(78)

V skladu s členom 19(4) osnovne uredbe se je preučilo tudi, ali bi se razumno lahko štelo, da so spremenjene okoliščine trajne narave.

| (79) | Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP še naprej koristil subvencioniranje VI, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi VI. Nadalje je stopnja subvencioniranja, ugotovljena v sedanjem pregledu, nižja od stopnje, ugotovljene v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je dejansko prišlo do sprememb, kot trdi vložnik v uvodni izjavi 7. Vložnik v OPP dejansko ni več koristil ugodnosti sheme EOU, kakor je navedeno v uvodni izjavi 41. |
| --- | --- |

(79)

Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP še naprej koristil subvencioniranje VI, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi VI. Nadalje je stopnja subvencioniranja, ugotovljena v sedanjem pregledu, nižja od stopnje, ugotovljene v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je dejansko prišlo do sprememb, kot trdi vložnik v uvodni izjavi 7. Vložnik v OPP dejansko ni več koristil ugodnosti sheme EOU, kakor je navedeno v uvodni izjavi 41.

| (80) | Vendar je bilo ugotovljeno tudi, da je bila najpomembnejša shema, ki jo je vložnik uporabljal v OPP (tj. DEBPS), 30. septembra 2011 prekinjena in da vložnik trenutno uporablja drugo shemo, ki je ni uporabljal v OPP (tj. povračilo dajatev). Zato je očitno, da položaj, ki je prevladoval v OPP, ni trajne narave, saj se je medtem že znatno spremenil. |
| --- | --- |

(80)

Vendar je bilo ugotovljeno tudi, da je bila najpomembnejša shema, ki jo je vložnik uporabljal v OPP (tj. DEBPS), 30. septembra 2011 prekinjena in da vložnik trenutno uporablja drugo shemo, ki je ni uporabljal v OPP (tj. povračilo dajatev). Zato je očitno, da položaj, ki je prevladoval v OPP, ni trajne narave, saj se je medtem že znatno spremenil.

| (81) | Zato se sklene, da bi bilo treba preiskavo v zvezi z delnim vmesnim pregledom zaključiti brez spremembe veljavnih izravnalnih ukrepov. Vložnik in druge zadevne strani so bili obveščeni o dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se predlagal zaključek preiskave – |
| --- | --- |

(81)

Zato se sklene, da bi bilo treba preiskavo v zvezi z delnim vmesnim pregledom zaključiti brez spremembe veljavnih izravnalnih ukrepov. Vložnik in druge zadevne strani so bili obveščeni o dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se predlagal zaključek preiskave –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delni vmesni pregled izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz polietilen tereftalata, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 3907 60 20 s poreklom, med drugim, iz Indije, se zaključi brez spremembe veljavnih ukrepov.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 26. junija 2012

Za Svet

Predsednik

N. WAMMEN

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL L 301, 30.11.2000, str. 1.

2

(3)  UL L 266, 11.10.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 59, 27.2.2007, str. 34.

4

(5)  UL L 340, 19.12.2008, str. 1.

5

(6)  UL C 335, 11.12.2010, str. 7.

6

(7)  UL L 301, 30.11.2000, str. 21.

7

(8)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

8

(9)  UL L 266, 11.10.2005, str. 10.

9

(10)  UL L 59, 27.2.2007, str. 1.

10

(11)  UL C 335, 11.12.2010, str. 6.

11

(12)  UL L 266, 11.10.2005, str. 62.

12

(13)  UL C 335, 11.12.2010, str. 5.

13

(14)  UL C 102, 2.4.2011, str. 15.

14

(15)  UL C 102, 2.4.2011, str. 18.

15

---

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/14

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 560/2012

z dne 26. junija 2012

o ustavitvi delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz polietilen tereftalata (v nadaljnjem besedilu: PET) s poreklom, med drugim, iz Indije. V skladu s členom 11(4) osnovne uredbe je bil posledično izveden pregled v zvezi s South Asian Petrochem Ltd, katerega dokončne ugotovitve in sklepi so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1646/2005 (3). Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 192/2007 (4) uvedel dokončne protidampinške dajatve za nadaljnjih pet let. Protidampinški ukrepi so bili po delnem vmesnem pregledu (v nadaljnjem besedilu: zadnja preiskava v zvezi s pregledom) spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 (5). Ukrepi vključujejo posebne protidampinške dajatve. Stopnja dajatve je od 87,5 EUR do 200,9 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 153,6 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev (v nadaljnjem besedilu: sedanje dajatve). |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz polietilen tereftalata (v nadaljnjem besedilu: PET) s poreklom, med drugim, iz Indije. V skladu s členom 11(4) osnovne uredbe je bil posledično izveden pregled v zvezi s South Asian Petrochem Ltd, katerega dokončne ugotovitve in sklepi so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 1646/2005 (3). Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 192/2007 (4) uvedel dokončne protidampinške dajatve za nadaljnjih pet let. Protidampinški ukrepi so bili po delnem vmesnem pregledu (v nadaljnjem besedilu: zadnja preiskava v zvezi s pregledom) spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 (5). Ukrepi vključujejo posebne protidampinške dajatve. Stopnja dajatve je od 87,5 EUR do 200,9 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 153,6 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev (v nadaljnjem besedilu: sedanje dajatve).

| (2) | Po spremembi imena indijske družbe South Asian Petrochem Ltd je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/06 (6) sklenila, da bi se morale protidampinške ugotovitve v zvezi s South Asian Petrochem Ltd uporabiti pri Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(2)

Po spremembi imena indijske družbe South Asian Petrochem Ltd je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/06 (6) sklenila, da bi se morale protidampinške ugotovitve v zvezi s South Asian Petrochem Ltd uporabiti pri Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

| (3) | Z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (7) je Svet uvedel dokončne izravnalne dajatve na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije. Po pospešenem pregledu v skladu s členom 20 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (8) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protisubvencijska uredba), so bili dokončni ukrepi spremenjeni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1645/2005 (9). Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (10) uvedel dokončno izravnalno dajatev za nadaljnjih pet let. Izravnalni ukrepi so bili po zadnji preiskavi v zvezi s pregledom spremenjeni z Uredbo (ES) št. 1286/2008. Izravnalni ukrepi vključujejo posebno dajatev. Stopnja dajatve je od 0 EUR do 106,5 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev (v nadaljnjem besedilu: sedanji izravnalni ukrepi). |
| --- | --- |

(3)

Z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (7) je Svet uvedel dokončne izravnalne dajatve na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije. Po pospešenem pregledu v skladu s členom 20 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (8) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protisubvencijska uredba), so bili dokončni ukrepi spremenjeni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1645/2005 (9). Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (10) uvedel dokončno izravnalno dajatev za nadaljnjih pet let. Izravnalni ukrepi so bili po zadnji preiskavi v zvezi s pregledom spremenjeni z Uredbo (ES) št. 1286/2008. Izravnalni ukrepi vključujejo posebno dajatev. Stopnja dajatve je od 0 EUR do 106,5 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev (v nadaljnjem besedilu: sedanji izravnalni ukrepi).

| (4) | Po spremembi imena indijske družbe South Asian Petrochem Ltd je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/07 (11) sklenila, da bi se morale protidampinške ugotovitve v zvezi s South Asian Petrochem Ltd uporabiti pri Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(4)

Po spremembi imena indijske družbe South Asian Petrochem Ltd je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/07 (11) sklenila, da bi se morale protidampinške ugotovitve v zvezi s South Asian Petrochem Ltd uporabiti pri Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

| (5) | Komisija je s Sklepom 2005/697/ES (12) sprejela ponudbe o zavezi South Asian Petrochem Ltd glede določitve najnižje uvozne cene (v nadaljnjem besedilu: zaveza). Po spremembi imena je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/05 (13) sklenila, da bi se morala ponudba o zavezi South Asian Petrochem Ltd uporabljati tudi za Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je s Sklepom 2005/697/ES (12) sprejela ponudbe o zavezi South Asian Petrochem Ltd glede določitve najnižje uvozne cene (v nadaljnjem besedilu: zaveza). Po spremembi imena je Komisija z Obvestilom 2010/C 335/05 (13) sklenila, da bi se morala ponudba o zavezi South Asian Petrochem Ltd uporabljati tudi za Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

1.2   Zahtevek za pregled

| (6) | Zahtevek za delni vmesni pregled je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložila Dhunseri Petrochem & Tea Ltd, indijski proizvajalec izvoznik PET (v nadaljnjem besedilu: vložnik). Zahtevek je bil po obsegu omejen na damping in na vložnika. Vložnik je hkrati zahteval pregled sedanjih izravnalnih ukrepov. Protidampinške in izravnalne dajatve se uporabljajo za uvoz izdelkov, ki jih proizvaja vložnik, prodajo vložnika v Unijo pa ureja zaveza. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek za delni vmesni pregled je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložila Dhunseri Petrochem & Tea Ltd, indijski proizvajalec izvoznik PET (v nadaljnjem besedilu: vložnik). Zahtevek je bil po obsegu omejen na damping in na vložnika. Vložnik je hkrati zahteval pregled sedanjih izravnalnih ukrepov. Protidampinške in izravnalne dajatve se uporabljajo za uvoz izdelkov, ki jih proizvaja vložnik, prodajo vložnika v Unijo pa ureja zaveza.

| (7) | Vložnik je predložil dokaze prima facie, da nadaljnja uporaba sedanje dajatve na sedanji ravni za preprečevanje dampinga ni več potrebna. Vložnik je zlasti trdil, da je prišlo do bistvenih sprememb v proizvodnih stroških družbe in da so te spremembe od uvedbe sedanjih dajatev privedle do znatno nižje stopnje dampinga. Vložnikova primerjava domačih cen in izvoznih cen v Unijo kaže, da je bila stopnja dampinga bistveno nižja od stopnje sedanjih dajatev. |
| --- | --- |

(7)

Vložnik je predložil dokaze prima facie, da nadaljnja uporaba sedanje dajatve na sedanji ravni za preprečevanje dampinga ni več potrebna. Vložnik je zlasti trdil, da je prišlo do bistvenih sprememb v proizvodnih stroških družbe in da so te spremembe od uvedbe sedanjih dajatev privedle do znatno nižje stopnje dampinga. Vložnikova primerjava domačih cen in izvoznih cen v Unijo kaže, da je bila stopnja dampinga bistveno nižja od stopnje sedanjih dajatev.

1.3   Začetek delnega vmesnega pregleda

| (8) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 2. aprila 2011 z Obvestilom 2011/C 102/09 (14) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na preiskavo dampinga v zvezi z vložnikom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 2. aprila 2011 z Obvestilom 2011/C 102/09 (14) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na preiskavo dampinga v zvezi z vložnikom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

1.4   Vzporedni delni vmesni pregled izravnalnih ukrepov

| (9) | Komisija je 2. aprila 2011 z Obvestilom 2011/C 102/08 (15) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 19 osnovne protidampinške uredbe, po obsegu omejenega na subvencioniranje in na vložnika. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 2. aprila 2011 z Obvestilom 2011/C 102/08 (15) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 19 osnovne protidampinške uredbe, po obsegu omejenega na subvencioniranje in na vložnika.

| (10) | V okviru delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov je bilo ugotovljeno, da spremembe niso trajne narave. Zato se je preiskava v zvezi s pregledom zaključila brez spremembe veljavnih ukrepov. |
| --- | --- |

(10)

V okviru delnega vmesnega pregleda izravnalnih ukrepov je bilo ugotovljeno, da spremembe niso trajne narave. Zato se je preiskava v zvezi s pregledom zaključila brez spremembe veljavnih ukrepov.

1.5   Zadevne strani

| (11) | Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (12) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o možnosti zahtevati zaslišanje. Zahtevano in odobreno je bilo eno zaslišanje. |
| --- | --- |

(12)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o možnosti zahtevati zaslišanje. Zahtevano in odobreno je bilo eno zaslišanje.

| (13) | Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so po njenem mnenju potrebne za njeno preiskavo, ta pa je izpolnjen vprašalnik vrnil v za to določenem roku. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so po njenem mnenju potrebne za njeno preiskavo, ta pa je izpolnjen vprašalnik vrnil v za to določenem roku.

| (14) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga. Komisija je preveritveni obisk opravila v prostorih vložnika v Kalkuti v Indiji in v Haldiji v Indiji. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga. Komisija je preveritveni obisk opravila v prostorih vložnika v Kalkuti v Indiji in v Haldiji v Indiji.

2.   UMIK ZAHTEVKA IN ZAKLJUČEK POSTOPKA

| (15) | Vložnik je s pismom Komisiji z dne 18. aprila 2012 uradno umaknil svoj zahtevek za delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz PET s poreklom iz Indije. Umik je utemeljen predvsem z nadaljnjo širitvijo vložnikove proizvodnje zmogljivosti, ki kaže, da spremembe v zvezi z dampingom zaradi neposrednega nadaljnjega zmanjšanja proizvodnih stroškov niso trajne narave. Vložnik je trdil, da nenehni postopek spreminjanja postavlja pod vprašaj trajno naravo sprememb, ugotovljenih med preiskavo. Ugotovljeno je bilo, da je družba, kljub temu da so bile nekatere spremembe, ugotovljene med preiskavo, trajne narave, resnično v nenehnem postopku spreminjanja. |
| --- | --- |

(15)

Vložnik je s pismom Komisiji z dne 18. aprila 2012 uradno umaknil svoj zahtevek za delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz PET s poreklom iz Indije. Umik je utemeljen predvsem z nadaljnjo širitvijo vložnikove proizvodnje zmogljivosti, ki kaže, da spremembe v zvezi z dampingom zaradi neposrednega nadaljnjega zmanjšanja proizvodnih stroškov niso trajne narave. Vložnik je trdil, da nenehni postopek spreminjanja postavlja pod vprašaj trajno naravo sprememb, ugotovljenih med preiskavo. Ugotovljeno je bilo, da je družba, kljub temu da so bile nekatere spremembe, ugotovljene med preiskavo, trajne narave, resnično v nenehnem postopku spreminjanja.

| (16) | Glede na umik zahtevka je bilo preučeno, ali bi bilo preiskavo v zvezi s pregledom upravičeno nadaljevati po uradni dolžnosti. Službe Komisije niso našle utemeljenih razlogov, da zaključek ne bi bil v interesu Unije. Na podlagi tega bi bilo treba preiskavo v zvezi s pregledom zaključiti. |
| --- | --- |

(16)

Glede na umik zahtevka je bilo preučeno, ali bi bilo preiskavo v zvezi s pregledom upravičeno nadaljevati po uradni dolžnosti. Službe Komisije niso našle utemeljenih razlogov, da zaključek ne bi bil v interesu Unije. Na podlagi tega bi bilo treba preiskavo v zvezi s pregledom zaključiti.

| (17) | Zainteresirane strani so bile obveščene o načrtovanem zaključku preiskave v zvezi s pregledom ter imele možnost predložiti svoje pripombe. |
| --- | --- |

(17)

Zainteresirane strani so bile obveščene o načrtovanem zaključku preiskave v zvezi s pregledom ter imele možnost predložiti svoje pripombe.

| (18) | Zato se sklene, da bi bilo treba pregled v zvezi z uvozom PET s poreklom iz Indije zaključiti brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov – |
| --- | --- |

(18)

Zato se sklene, da bi bilo treba pregled v zvezi z uvozom PET s poreklom iz Indije zaključiti brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, začet v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009, se zaključi brez spremembe veljavnih protidampinških ukrepov.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 26. junija 2012

Za Svet

Predsednik

N. WAMMEN

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 301, 30.11.2000, str. 21.

2

(3)  UL L 266, 11.10.2005, str. 10.

3

(4)  UL L 59, 27.2.2007, str. 1.

4

(5)  UL L 340, 19.12.2008, str. 1.

5

(6)  UL C 335, 11.12.2010, str. 6.

6

(7)  UL L 301, 30.11.2000, str. 1.

7

(8)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

8

(9)  UL L 266, 11.10.2005, str. 1.

9

(10)  UL L 59, 27.2.2007, str. 34.

10

(11)  UL C 335, 11.12.2010, str. 7.

11

(12)  UL L 226, 11.10.2005, str. 62.

12

(13)  UL C 335, 11.12.2010, str. 5.

13

(14)  UL C 102, 2.4.2011, str. 18.

14

(15)  UL C 102, 2.4.2011, str. 15.

15

---

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 561/2012

z dne 27. junija 2012

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 284/2012 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), ter zlasti člena 53(1)(b)(ii) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002 dopušča možnost, da se za živila in krmo, uvožene iz tretje države, zaradi varovanja zdravja ljudi, živali ali okolja sprejmejo ustrezni nujni ukrepi Unije, kadar tveganja ni mogoče na zadovoljiv način obvladati z ukrepi posameznih držav članic. |
| --- | --- |

(1)

Člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002 dopušča možnost, da se za živila in krmo, uvožene iz tretje države, zaradi varovanja zdravja ljudi, živali ali okolja sprejmejo ustrezni nujni ukrepi Unije, kadar tveganja ni mogoče na zadovoljiv način obvladati z ukrepi posameznih držav članic.

| (2) | Po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima 11. marca 2011 je bila Komisija obveščena, da so vrednosti radionuklidov v nekaterih živilih s poreklom iz Japonske presegle vrednosti za ukrepanje, ki se za živila uporabljajo na Japonskem. Takšna kontaminacija lahko pomeni tveganje za zdravje ljudi in živali v Uniji, zato je bila sprejeta Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 297/2011 z dne 25. marca 2011 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (2). Navedena uredba je bila nadomeščena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 961/2011 (3), ki jo je pozneje nadomestila Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 284/2012 (4). |
| --- | --- |

(2)

Po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima 11. marca 2011 je bila Komisija obveščena, da so vrednosti radionuklidov v nekaterih živilih s poreklom iz Japonske presegle vrednosti za ukrepanje, ki se za živila uporabljajo na Japonskem. Takšna kontaminacija lahko pomeni tveganje za zdravje ljudi in živali v Uniji, zato je bila sprejeta Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 297/2011 z dne 25. marca 2011 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (2). Navedena uredba je bila nadomeščena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 961/2011 (3), ki jo je pozneje nadomestila Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 284/2012 (4).

| (3) | Japonski organi so pred kratkim poročali, da gobe šitake, vzgojene na lubju in s poreklom iz prefekture Ivate, pogosto niso bile v skladu z zahtevami. Vrednosti vsote cezija-134 in cezija-137 v gobah šitake, vzgojenih na lubju, so presegale strožjo mejno vrednost 100 Becquerel/kg, ki se uporablja na Japonskem od 1. aprila 2012. V številnih vzorcih so bile ugotovljene tudi višje vrednosti od mejne vrednosti, ki se je uporabljala do 1. aprila 2012 (500 Becquerel/kg). Poleg tega je bila sporočena neskladnost na nekaterih vzorcih praproti in rib iz prefekture Ivate. Prefektura Ivate ne spada med prefekture prizadetega območja, za katere se zahteva preskušanje vse krme in živil s poreklom iz navedenih prefektur pred izvozom v EU. Zaradi teh nedavnih odkritij je primerno dodati prefekturo Ivate med prefekture prizadetega območja. |
| --- | --- |

(3)

Japonski organi so pred kratkim poročali, da gobe šitake, vzgojene na lubju in s poreklom iz prefekture Ivate, pogosto niso bile v skladu z zahtevami. Vrednosti vsote cezija-134 in cezija-137 v gobah šitake, vzgojenih na lubju, so presegale strožjo mejno vrednost 100 Becquerel/kg, ki se uporablja na Japonskem od 1. aprila 2012. V številnih vzorcih so bile ugotovljene tudi višje vrednosti od mejne vrednosti, ki se je uporabljala do 1. aprila 2012 (500 Becquerel/kg). Poleg tega je bila sporočena neskladnost na nekaterih vzorcih praproti in rib iz prefekture Ivate. Prefektura Ivate ne spada med prefekture prizadetega območja, za katere se zahteva preskušanje vse krme in živil s poreklom iz navedenih prefektur pred izvozom v EU. Zaradi teh nedavnih odkritij je primerno dodati prefekturo Ivate med prefekture prizadetega območja.

| (4) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 284/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 284/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 284/2012 se spremeni:

| (1) | Člen 5(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Izjava iz odstavka 1 poleg tega potrjuje, da:






  (a) | so bili proizvodi spravljeni in/ali predelani pred 11. marcem 2011 ali |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 5(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Izjava iz odstavka 1 poleg tega potrjuje, da:

(a)

so bili proizvodi spravljeni in/ali predelani pred 11. marcem 2011 ali

| (b) | proizvodi izvirajo in so poslani iz prefekture, ki ni prefektura Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagava, Šizuoka in Ivate, ali |
| --- | --- |

(b)

proizvodi izvirajo in so poslani iz prefekture, ki ni prefektura Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagava, Šizuoka in Ivate, ali

| (c) | so proizvodi poslani iz prefektur Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagava, Šizuoka in Ivate, vendar ne izvirajo iz katere od navedenih prefektur in med prevozom niso bili izpostavljeni radioaktivnosti, ali |
| --- | --- |

(c)

so proizvodi poslani iz prefektur Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagava, Šizuoka in Ivate, vendar ne izvirajo iz katere od navedenih prefektur in med prevozom niso bili izpostavljeni radioaktivnosti, ali

| (d) | proizvode spremlja poročilo o analizi, ki vsebuje rezultate vzorčenja in analize, če proizvodi izvirajo iz prefektur Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagava, Šizuoka in Ivate.“ |
| --- | --- |

(d)

proizvode spremlja poročilo o analizi, ki vsebuje rezultate vzorčenja in analize, če proizvodi izvirajo iz prefektur Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagava, Šizuoka in Ivate.“

| (2) | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Prehodni ukrep

Z odstopanjem od člena 6(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 284/2012 se proizvodi iz člena 1 navedene uredbe lahko uvozijo v Unijo, če jih spremlja izjava v skladu s prejšnjim vzorcem izjave, določenim v Prilogi I k navedeni uredbi, in:

| (a) | so zapustili Japonsko pred začetkom veljavnosti te uredbe ali |
| --- | --- |

(a)

so zapustili Japonsko pred začetkom veljavnosti te uredbe ali

| (b) | je bila izjava izdana pred začetkom veljavnosti te uredbe ter so proizvodi zapustili Japonsko najpozneje v 10 delovnih dneh po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

je bila izjava izdana pred začetkom veljavnosti te uredbe ter so proizvodi zapustili Japonsko najpozneje v 10 delovnih dneh po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 80, 26.3.2011, str. 5.

2

(3)  UL L 252, 28.9.2011, str. 10.

3

(4)  UL L 92, 30.3.2012, str. 16.

4

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Image

Image

---

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/21

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 562/2012

z dne 27. junija 2012

o spremembi Uredbe (EU) št. 234/2011 v zvezi s posebnimi podatki, potrebnimi za oceno tveganja živilskih encimov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (1) ter zlasti člena 9(1) Uredbe,

po posvetovanju z Evropsko agencijo za varnost hrane,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(2) Uredbe Komisije (EU) št. 234/2011 z dne 10. marca 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (2) dokumentacija zahtevka vključuje vse razpoložljive podatke, pomembne za oceno tveganja. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(2) Uredbe Komisije (EU) št. 234/2011 z dne 10. marca 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (2) dokumentacija zahtevka vključuje vse razpoložljive podatke, pomembne za oceno tveganja.

| (2) | V skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 234/2011 v zvezi s posebnimi podatki, potrebnimi za oceno tveganja živilskih encimov, se navedejo informacije o bioloških in toksikoloških podatkih. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 8(1) Uredbe (EU) št. 234/2011 v zvezi s posebnimi podatki, potrebnimi za oceno tveganja živilskih encimov, se navedejo informacije o bioloških in toksikoloških podatkih.

| (3) | Številni živilski encimi, ki so trenutno na trgu Unije, so bili v skladu s smernicami za pripravo podatkov o živilskih encimih Znanstvenega odbora za prehrano (v nadaljnjem besedilu: SCF) (3), predstavljenimi v mnenju z dne 11. aprila 1991 (objavljeno 1992), ocenjeni in odobreni v skladu z nacionalnimi določbami v Franciji in na Danskem. Nekatere živilske encime (npr. himozin, invertazo in ureazo) je prav tako ocenil SCF (4). |
| --- | --- |

(3)

Številni živilski encimi, ki so trenutno na trgu Unije, so bili v skladu s smernicami za pripravo podatkov o živilskih encimih Znanstvenega odbora za prehrano (v nadaljnjem besedilu: SCF) (3), predstavljenimi v mnenju z dne 11. aprila 1991 (objavljeno 1992), ocenjeni in odobreni v skladu z nacionalnimi določbami v Franciji in na Danskem. Nekatere živilske encime (npr. himozin, invertazo in ureazo) je prav tako ocenil SCF (4).

| (4) | Glede toksikoloških lastnosti pripravkov z encimi je bilo v smernicah SCF navedeno, da živilski encimi, pridobljeni iz užitnih delov (gensko nespremenjenih) rastlin in živali na splošno ne povzročajo zdravstvenih težav. V skladu s smernicami ni treba priložiti nobene posebne dokumentacije o varnostnih vprašanjih, če verjetna poraba pri normalni uporabi ne povzroči vnosa katere koli sestavine, ki je večji od pričakovanega vnosa pri normalni porabi vira kot takega in če se lahko zadovoljivo opredelijo kemijske in mikrobiološke značilnosti. |
| --- | --- |

(4)

Glede toksikoloških lastnosti pripravkov z encimi je bilo v smernicah SCF navedeno, da živilski encimi, pridobljeni iz užitnih delov (gensko nespremenjenih) rastlin in živali na splošno ne povzročajo zdravstvenih težav. V skladu s smernicami ni treba priložiti nobene posebne dokumentacije o varnostnih vprašanjih, če verjetna poraba pri normalni uporabi ne povzroči vnosa katere koli sestavine, ki je večji od pričakovanega vnosa pri normalni porabi vira kot takega in če se lahko zadovoljivo opredelijo kemijske in mikrobiološke značilnosti.

| (5) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojih smernicah o zahtevah za podatke za oceno zahtevkov za živilske encime (5) navedla, da lahko utemeljitev, zakaj niso priloženi toksikološki podatki za živilske encime iz užitnih delov živali in gensko nespremenjenih rastlin, vključuje dokumentirano zgodovino, podprto z vsemi obstoječimi toksikološkimi študijami, o varnosti vira živilskih encimov, sestavi in lastnostih živilskega encima ter njegovi uporabi v živilih, ki dokazuje, da encim pri primerljivi porabi ne povzroča nobenih škodljivih učinkov na zdravje ljudi. Zato se ne sme zahtevati, da zahtevki za živilske encime iz takih užitnih virov vključujejo toksikološke podatke. |
| --- | --- |

(5)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojih smernicah o zahtevah za podatke za oceno zahtevkov za živilske encime (5) navedla, da lahko utemeljitev, zakaj niso priloženi toksikološki podatki za živilske encime iz užitnih delov živali in gensko nespremenjenih rastlin, vključuje dokumentirano zgodovino, podprto z vsemi obstoječimi toksikološkimi študijami, o varnosti vira živilskih encimov, sestavi in lastnostih živilskega encima ter njegovi uporabi v živilih, ki dokazuje, da encim pri primerljivi porabi ne povzroča nobenih škodljivih učinkov na zdravje ljudi. Zato se ne sme zahtevati, da zahtevki za živilske encime iz takih užitnih virov vključujejo toksikološke podatke.

| (6) | Agencija je oblikovala koncept priznane domneve o varnosti (v nadaljnjem besedilu: PDV) (6) kot orodje za oceno varnosti mikroorganizmov, vnesenih v prehransko verigo neposredno ali kot vir aditivov ali živilskih encimov. Ta koncept pomeni, da kadar je sev mikroorganizma vključen v skupino PDV in izpolnjuje zahtevane lastnosti, Agencija ni obvezana izvesti kakršnih koli dodatnih ocen varnosti proizvodnega seva. Če ima mikroorganizem, ki se uporablja pri proizvodnji živilskega encima, status PDV na najnovejšem seznamu priporočenih bioloških dejavnikov z PDV, ki jih je sprejela Agencija, se ne sme zahtevati, da zahtevek za encime vključuje toksikološke podatke. Vendar če so ostanki, nečistoče in razgradni produkti, ki nastanejo v celotnem postopku proizvodnje encima (proizvodnja, pridobivanje in čiščenje), lahko vzrok za zaskrbljenost, lahko Agencija v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 zahteva dodatne podatke za oceno tveganja, vključno s toksikološkimi podatki. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je oblikovala koncept priznane domneve o varnosti (v nadaljnjem besedilu: PDV) (6) kot orodje za oceno varnosti mikroorganizmov, vnesenih v prehransko verigo neposredno ali kot vir aditivov ali živilskih encimov. Ta koncept pomeni, da kadar je sev mikroorganizma vključen v skupino PDV in izpolnjuje zahtevane lastnosti, Agencija ni obvezana izvesti kakršnih koli dodatnih ocen varnosti proizvodnega seva. Če ima mikroorganizem, ki se uporablja pri proizvodnji živilskega encima, status PDV na najnovejšem seznamu priporočenih bioloških dejavnikov z PDV, ki jih je sprejela Agencija, se ne sme zahtevati, da zahtevek za encime vključuje toksikološke podatke. Vendar če so ostanki, nečistoče in razgradni produkti, ki nastanejo v celotnem postopku proizvodnje encima (proizvodnja, pridobivanje in čiščenje), lahko vzrok za zaskrbljenost, lahko Agencija v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 zahteva dodatne podatke za oceno tveganja, vključno s toksikološkimi podatki.

| (7) | V skladu s členom 6(a) Uredbe (ES) št. 1332/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o encimih za živila (7) se lahko živilski encim vključi v seznam Unije le, če na podlagi razpoložljivih znanstvenih dokazov v predlagani količini ne ogroža zdravja potrošnika. Zmanjšanje kategorij podatkov, potrebnih za oceno tveganja v zvezi z živilskimi encimi, pridobljenimi iz užitnih delov gensko nespremenjenih živali in rastlin ter iz mikroorganizmov s statusom PDV, nima negativnega učinka na kakovost ocene tveganja, ki temelji na smernicah SCF in Agencije. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 6(a) Uredbe (ES) št. 1332/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o encimih za živila (7) se lahko živilski encim vključi v seznam Unije le, če na podlagi razpoložljivih znanstvenih dokazov v predlagani količini ne ogroža zdravja potrošnika. Zmanjšanje kategorij podatkov, potrebnih za oceno tveganja v zvezi z živilskimi encimi, pridobljenimi iz užitnih delov gensko nespremenjenih živali in rastlin ter iz mikroorganizmov s statusom PDV, nima negativnega učinka na kakovost ocene tveganja, ki temelji na smernicah SCF in Agencije.

| (8) | Glede združevanja specifičnih živilskih encimov v en zahtevek je Agencija v svojih smernicah glede zahtev po podatkih za oceno zahtevkov za živilske encime že navedla, da se lahko specifični živilski encimi z isto katalitično aktivnostjo, proizvedeni iz istega seva mikroorganizma in po praktično enakem proizvodnem postopku, združijo v en zahtevek, tudi če je treba praviloma ločeno oceniti vsak živilski encim. |
| --- | --- |

(8)

Glede združevanja specifičnih živilskih encimov v en zahtevek je Agencija v svojih smernicah glede zahtev po podatkih za oceno zahtevkov za živilske encime že navedla, da se lahko specifični živilski encimi z isto katalitično aktivnostjo, proizvedeni iz istega seva mikroorganizma in po praktično enakem proizvodnem postopku, združijo v en zahtevek, tudi če je treba praviloma ločeno oceniti vsak živilski encim.

| (9) | Primerno je določiti, da se lahko živilski encimi, ki so pridobljeni iz užitnih delov rastlin ali živali, imajo isto katalitično aktivnost, so predelani iz istega vira (npr. na ravni vrste) in proizvedeni po praktično enakem proizvodnem postopku, združijo v en zahtevek. |
| --- | --- |

(9)

Primerno je določiti, da se lahko živilski encimi, ki so pridobljeni iz užitnih delov rastlin ali živali, imajo isto katalitično aktivnost, so predelani iz istega vira (npr. na ravni vrste) in proizvedeni po praktično enakem proizvodnem postopku, združijo v en zahtevek.

| (10) | Primerno je tudi določiti, da se živilski encimi, ki so pridobljeni iz mikroorganizmov s statusom PDV ali mikroorganizmov, uporabljenih pri proizvodnji živilskih encimov, ki so jih francoski ali danski pristojni organi ocenili in odobrili v skladu s smernicami SCF iz leta 1992, lahko združijo v en zahtevek v skladu z istimi pogoji. |
| --- | --- |

(10)

Primerno je tudi določiti, da se živilski encimi, ki so pridobljeni iz mikroorganizmov s statusom PDV ali mikroorganizmov, uporabljenih pri proizvodnji živilskih encimov, ki so jih francoski ali danski pristojni organi ocenili in odobrili v skladu s smernicami SCF iz leta 1992, lahko združijo v en zahtevek v skladu z istimi pogoji.

| (11) | V skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 lahko Agencija med oceno tveganja zahteva dodatne informacije v ustrezno utemeljenih primerih. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 1331/2008 lahko Agencija med oceno tveganja zahteva dodatne informacije v ustrezno utemeljenih primerih.

| (12) | Priprava seznama Unije živilskih encimov bi morala potekati nemoteno in ne bi smela povzročiti motenj na obstoječem trgu živilskih encimov. Odstopanje od predložitve toksikoloških podatkov in možnost združevanja dokumentacij bosta zmanjšala breme za predlagatelje in zlasti za mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

(12)

Priprava seznama Unije živilskih encimov bi morala potekati nemoteno in ne bi smela povzročiti motenj na obstoječem trgu živilskih encimov. Odstopanje od predložitve toksikoloških podatkov in možnost združevanja dokumentacij bosta zmanjšala breme za predlagatelje in zlasti za mala in srednja podjetja.

| (13) | Odstopanje od predložitve toksikoloških podatkov in možnost združevanja dokumentacij se ne bi smela uporabljati niti za živilske encime, ki so proizvedeni iz gensko spremenjenih rastlin ali živali, kot so opredeljene v točki 5 člena 2 Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (8), niti za živilske encime, ki so pridelani iz ali z gensko spremenjenimi mikroorganizmi, kot so opredeljeni v členu 2(b) Direktive 2009/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o uporabi gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih (9). Vendar bi bilo treba za živilske encime, pridobljene iz gensko spremenjenih mikroorganizmov z uporabo metod iz točke 4 dela A Priloge II Direktive 2009/41/ES, uporabiti odstopanje od predložitve toksikoloških podatkov, če imajo matični sevi mikroorganizmov status PDV (10). |
| --- | --- |

(13)

Odstopanje od predložitve toksikoloških podatkov in možnost združevanja dokumentacij se ne bi smela uporabljati niti za živilske encime, ki so proizvedeni iz gensko spremenjenih rastlin ali živali, kot so opredeljene v točki 5 člena 2 Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (8), niti za živilske encime, ki so pridelani iz ali z gensko spremenjenimi mikroorganizmi, kot so opredeljeni v členu 2(b) Direktive 2009/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o uporabi gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih (9). Vendar bi bilo treba za živilske encime, pridobljene iz gensko spremenjenih mikroorganizmov z uporabo metod iz točke 4 dela A Priloge II Direktive 2009/41/ES, uporabiti odstopanje od predložitve toksikoloških podatkov, če imajo matični sevi mikroorganizmov status PDV (10).

| (14) | Uredbo (EU) št. 234/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(14)

Uredbo (EU) št. 234/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (15) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 234/2011 se spremeni:

| (1) | Vstavi se naslednji člen 1a:
  „Člen 1a
  Opredelitev pojmov
  V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | ‚status priznane domneve o varnosti‘ pomeni varnostni status, ki jo Agencija dodeli izbranim skupinam mikroorganizmov na podlagi ocene, pri kateri ni nobenih pomislekov glede varnosti. |
| --- | --- | --- |

(1)

Vstavi se naslednji člen 1a:

„Člen 1a

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

‚status priznane domneve o varnosti‘ pomeni varnostni status, ki jo Agencija dodeli izbranim skupinam mikroorganizmov na podlagi ocene, pri kateri ni nobenih pomislekov glede varnosti.

| (b) | ‚smernice Znanstvenega odbora za hrano (v nadaljnjem besedilu: SCF) iz leta 1992‘ pomenijo smernice za predložitev podatkov o živilskih encimih in so opisane v mnenju SCF z dne 11. aprila 1991 (11). |
| --- | --- |

(b)

‚smernice Znanstvenega odbora za hrano (v nadaljnjem besedilu: SCF) iz leta 1992‘ pomenijo smernice za predložitev podatkov o živilskih encimih in so opisane v mnenju SCF z dne 11. aprila 1991 (11).

| (2) | V členu 8 se dodajo odstavki 3, 4, 5 in 6:
  „3.   Z odstopanjem od točke (l) odstavka 1 ni treba, da dokumentacija, predložena v podporo zahtevka za oceno varnosti živilskega encima, vključuje toksikološke podatke, če je zadevni živilski encim pridobljen iz:






  (a) | užitnih delov rastlin ali živali, ki so namenjeni ali za katere je razumno pričakovati, da jih bodo uživali ljudje; ali |
| --- | --- | --- |

(2)

V členu 8 se dodajo odstavki 3, 4, 5 in 6:

„3.   Z odstopanjem od točke (l) odstavka 1 ni treba, da dokumentacija, predložena v podporo zahtevka za oceno varnosti živilskega encima, vključuje toksikološke podatke, če je zadevni živilski encim pridobljen iz:

(a)

užitnih delov rastlin ali živali, ki so namenjeni ali za katere je razumno pričakovati, da jih bodo uživali ljudje; ali

| (b) | mikroorganizmov, ki imajo status priznane domneve o varnosti. |
| --- | --- |

(b)

mikroorganizmov, ki imajo status priznane domneve o varnosti.

4.   Odstavek 3 se ne uporablja, če so zadevne rastline ali živali gensko spremenjeni organizmi, kot so opredeljeni v točki 5 člena 2 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ali če je zadevni mikroorganizem gensko spremenjeni mikroorganizem, kot je opredeljeno v členu 2(b) Direktive 2009/41/ES (12). Vendar se točka (b) odstavka 3 uporablja za mikroorganizme, kadar pride do genske spremembe zaradi uporabe metod/načinov iz točke 4 dela A Priloge II Direktive 2009/41/ES.

5.   Živilski encimi se lahko združijo v en zahtevek, če imajo enako katalitično aktivnost, se pripravijo iz istega vira materiala (npr. na ravni vrste) in po praktično enakem proizvodnem postopku ter so pridobljeni iz:

| (a) | užitnih delov rastlin ali živali, ki so namenjeni ali za katere je razumno pričakovati, da jih bodo uživali ljudje; ali |
| --- | --- |

(a)

užitnih delov rastlin ali živali, ki so namenjeni ali za katere je razumno pričakovati, da jih bodo uživali ljudje; ali

| (b) | mikroorganizmov, ki imajo status priznane domneve o varnosti; ali |
| --- | --- |

(b)

mikroorganizmov, ki imajo status priznane domneve o varnosti; ali

| (c) | mikroorganizmov, ki se uporabljajo v proizvodnji živilskih encimov, ki so jih francoski ali danski pristojni organi ocenili in odobrili v skladu s smernicami SCF leta 1992. |
| --- | --- |

(c)

mikroorganizmov, ki se uporabljajo v proizvodnji živilskih encimov, ki so jih francoski ali danski pristojni organi ocenili in odobrili v skladu s smernicami SCF leta 1992.

6.   Odstavek 5 se ne uporablja, če so zadevne rastline ali živali gensko spremenjeni organizmi, kot so opredeljeni v točki 5 člena 2 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ali če je zadevni mikroorganizem gensko spremenjeni mikroorganizem, kot je opredeljeno v členu 2(b) Direktive 2009/41/ES.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL 354, 31.12.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 64, 11.3.2011, str. 15.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf.

3

(4)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports_en.html.

4

(5)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1305.htm.

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/587.pdf.

6

(7)  UL L 354, 31.12.2008, str. 7.

7

(8)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

8

(9)  UL L 125, 21.5.2009, str. 75.

9

(10)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/587.pdf. Glej stran 13.

10

(11)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf“.

11

(12)  UL L 125, 21.5.2009, str. 75.“

12

---

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/24

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 563/2012

z dne 27 junija 2012

o spremembi Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o seznamu referenčnih laboratorijev EU

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), ter zlasti člena 32(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 882/2004 določa splošne naloge, dolžnosti in zahteve za referenčne laboratorije Evropske unije za živila, krmo ter zdravje živali in žive živali. Referenčni laboratoriji EU za živila in krmo so navedeni v delu I Priloge VII k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 882/2004 določa splošne naloge, dolžnosti in zahteve za referenčne laboratorije Evropske unije za živila, krmo ter zdravje živali in žive živali. Referenčni laboratoriji EU za živila in krmo so navedeni v delu I Priloge VII k navedeni uredbi.

| (2) | Direktiva Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS in odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (2) določa ukrepe za spremljanje snovi in skupin ostankov iz Priloge I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS in odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (2) določa ukrepe za spremljanje snovi in skupin ostankov iz Priloge I k navedeni direktivi.

| (3) | Po reorganizaciji laboratorijskih dejavnosti na Nizozemskem so bile vse funkcije, vključno z vso infrastrukturo in osebjem, inštituta Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), ki je trenutno naveden kot referenčni laboratorij EU za ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini in kontaminantov v živilih živalskega izvora za ostanke iz Priloge I, skupina A (1), (2), (3), (4), skupina B (2)(d) in skupina B (3)(d) k Direktivi 96/23/ES, prenesene na RIKILT – Institute of Food Safety. Naloge, ki jih je izvajal RIVM, so bile na podlagi okvirne pogodbe, ki se je iztekla 31. decembra 2011, prenesene na inštitut RIKILT. |
| --- | --- |

(3)

Po reorganizaciji laboratorijskih dejavnosti na Nizozemskem so bile vse funkcije, vključno z vso infrastrukturo in osebjem, inštituta Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), ki je trenutno naveden kot referenčni laboratorij EU za ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini in kontaminantov v živilih živalskega izvora za ostanke iz Priloge I, skupina A (1), (2), (3), (4), skupina B (2)(d) in skupina B (3)(d) k Direktivi 96/23/ES, prenesene na RIKILT – Institute of Food Safety. Naloge, ki jih je izvajal RIVM, so bile na podlagi okvirne pogodbe, ki se je iztekla 31. decembra 2011, prenesene na inštitut RIKILT.

| (4) | Ker se je pogodba z inštitutom RIVM iztekla, je bil zaradi njegove nadomestitve objavljen razpis za izbiro referenčnega laboratorija EU. Izbran je bil RIKILT – Institute of Food Safety, saj je izpolnjeval vsa zahtevana merila, zato ga je treba imenovati za referenčni laboratorij EU. |
| --- | --- |

(4)

Ker se je pogodba z inštitutom RIVM iztekla, je bil zaradi njegove nadomestitve objavljen razpis za izbiro referenčnega laboratorija EU. Izbran je bil RIKILT – Institute of Food Safety, saj je izpolnjeval vsa zahtevana merila, zato ga je treba imenovati za referenčni laboratorij EU.

| (5) | Zaradi pomembnosti snovi iz skupin A (1) do A (4) Priloge I k Direktivi 96/23/ES in dejstva, da je bil RIKILT – Institute of Food Safety izbran, ker je izpolnjeval vsa zahtevana merila, je treba s 1. januarjem 2012 ta inštitut imenovati za pristojni referenčni laboratorij EU za ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini in kontaminantov v živilih živalskega izvora za ostanke iz Priloge I, skupina A (1), (2), (3), (4), skupina B (2)(d) in skupina B (3)(d) k Direktivi 96/23/EC. Ta uredba se mora uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2012. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi pomembnosti snovi iz skupin A (1) do A (4) Priloge I k Direktivi 96/23/ES in dejstva, da je bil RIKILT – Institute of Food Safety izbran, ker je izpolnjeval vsa zahtevana merila, je treba s 1. januarjem 2012 ta inštitut imenovati za pristojni referenčni laboratorij EU za ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini in kontaminantov v živilih živalskega izvora za ostanke iz Priloge I, skupina A (1), (2), (3), (4), skupina B (2)(d) in skupina B (3)(d) k Direktivi 96/23/EC. Ta uredba se mora uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2012.

| (6) | Del I Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Del I Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V delu I Priloge VII k Uredbi (ES) št. 882/2004 se točka 12(a) nadomesti z naslednjim:

| „(a) | Za ostanke iz Priloge I, skupina A (1), (2), (3) in (4), skupina B (2)(d) in skupina B (3)(d) k Direktivi 96/23/ES
  RIKILT – Institute of Food Safety, del Wageningen UR
  Wageningen
  Nizozemska“ |
| --- | --- |

„(a)

Za ostanke iz Priloge I, skupina A (1), (2), (3) in (4), skupina B (2)(d) in skupina B (3)(d) k Direktivi 96/23/ES

RIKILT – Institute of Food Safety, del Wageningen UR

Wageningen

Nizozemska“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 125, 23.5.1996, str. 10.

2

---

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/26

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 564/2012

z dne 27. junija 2012

o določitvi zgornjih meja proračuna za leto 2012 za nekatere sheme neposrednih podpor iz Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 51(2), prvega pododstavka člena 69(3), prvega pododstavka člena 123(1), drugega pododstavka člena 128(2) in prvega pododstavka člena 131(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za države članice, ki leta 2012 izvajajo shemo enotnega plačila iz naslova III Uredbe (ES) št. 73/2009, bi bilo treba za leto 2012 določiti zgornje meje proračuna za vsako plačilo iz členov 52, 53 in 54 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Za države članice, ki leta 2012 izvajajo shemo enotnega plačila iz naslova III Uredbe (ES) št. 73/2009, bi bilo treba za leto 2012 določiti zgornje meje proračuna za vsako plačilo iz členov 52, 53 in 54 navedene uredbe.

| (2) | Za države članice, ki leta 2012 uporabljajo možnosti iz členov 69(1) ali 131(1) Uredbe (ES) št. 73/2009, bi bilo treba za leto 2012 določiti zgornje meje proračuna za posebno podporo iz poglavja 5 naslova II Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(2)

Za države članice, ki leta 2012 uporabljajo možnosti iz členov 69(1) ali 131(1) Uredbe (ES) št. 73/2009, bi bilo treba za leto 2012 določiti zgornje meje proračuna za posebno podporo iz poglavja 5 naslova II Uredbe (ES) št. 73/2009.

| (3) | S členom 69(4) Uredbe (ES) št. 73/2009 so sredstva, ki se lahko uporabljajo za kateri koli vezani ukrep iz točk (i), (ii), (iii) in (iv) člena 68(1)(a) ter člena 68(1)(b) in (e), omejena na 3,5 % nacionalne zgornje meje iz člena 40 iste uredbe. Zaradi jasnosti bi morala Komisija objaviti zgornjo mejo, ki izhaja iz zneskov, ki so jih države članice sporočile za zadevne ukrepe. |
| --- | --- |

(3)

S členom 69(4) Uredbe (ES) št. 73/2009 so sredstva, ki se lahko uporabljajo za kateri koli vezani ukrep iz točk (i), (ii), (iii) in (iv) člena 68(1)(a) ter člena 68(1)(b) in (e), omejena na 3,5 % nacionalne zgornje meje iz člena 40 iste uredbe. Zaradi jasnosti bi morala Komisija objaviti zgornjo mejo, ki izhaja iz zneskov, ki so jih države članice sporočile za zadevne ukrepe.

| (4) | V skladu s členom 69(6)(a) Uredbe (ES) št. 73/2009 so zneski, izračunani v skladu s členom 69(7) navedene uredbe, določeni v Prilogi III Uredbe Komisije (ES) št. 1120/2009 z dne 29. oktobra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila iz naslova III Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (2). Zaradi jasnosti bi morala Komisija objaviti zneske, ki so jih sporočile države članice in ki jih nameravajo uporabiti v skladu s členom 69(6)(a) Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 69(6)(a) Uredbe (ES) št. 73/2009 so zneski, izračunani v skladu s členom 69(7) navedene uredbe, določeni v Prilogi III Uredbe Komisije (ES) št. 1120/2009 z dne 29. oktobra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila iz naslova III Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (2). Zaradi jasnosti bi morala Komisija objaviti zneske, ki so jih sporočile države članice in ki jih nameravajo uporabiti v skladu s členom 69(6)(a) Uredbe (ES) št. 73/2009.

| (5) | Zaradi jasnosti bi bilo treba za leto 2012 objaviti zgornje meje proračuna za shemo enotnega plačila, ki izhajajo iz odbitka zgornjih meja, določenih za plačila iz členov 52, 53, 54 in 68 Uredbe (ES) št. 73/2009, od zgornjih meja iz Priloge VIII k isti uredbi. Znesek, ki ga je treba odbiti od navedene Priloge VIII, da bi se financirala posebna podpora iz člena 68 Uredbe (ES) št. 73/2009, ustreza razliki med skupnim zneskom za posebno podporo, ki so jo sporočile države članice, in zneski, sporočenimi za financiranje posebne podpore v skladu s členom 69(6)(a) iste uredbe. Kadar se država članica, ki izvaja shemo enotnega plačila, odloči, da bo dodelila podporo iz točke (c) člena 68(1), se znesek, ki se ga sporoči Komisiji, vključi v zgornjo mejo sheme enotnega plačila, ker se ta podpora dodeli v obliki povečanja zneska na enoto in/ali števila kmetovih pravic do plačila. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti bi bilo treba za leto 2012 objaviti zgornje meje proračuna za shemo enotnega plačila, ki izhajajo iz odbitka zgornjih meja, določenih za plačila iz členov 52, 53, 54 in 68 Uredbe (ES) št. 73/2009, od zgornjih meja iz Priloge VIII k isti uredbi. Znesek, ki ga je treba odbiti od navedene Priloge VIII, da bi se financirala posebna podpora iz člena 68 Uredbe (ES) št. 73/2009, ustreza razliki med skupnim zneskom za posebno podporo, ki so jo sporočile države članice, in zneski, sporočenimi za financiranje posebne podpore v skladu s členom 69(6)(a) iste uredbe. Kadar se država članica, ki izvaja shemo enotnega plačila, odloči, da bo dodelila podporo iz točke (c) člena 68(1), se znesek, ki se ga sporoči Komisiji, vključi v zgornjo mejo sheme enotnega plačila, ker se ta podpora dodeli v obliki povečanja zneska na enoto in/ali števila kmetovih pravic do plačila.

| (6) | Za države članice, ki leta 2012 izvajajo shemo enotnega plačila iz poglavja 2 naslova V Uredbe (ES) št. 73/2009, bi bilo treba letne finančne okvire določiti v skladu s členom 123(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Za države članice, ki leta 2012 izvajajo shemo enotnega plačila iz poglavja 2 naslova V Uredbe (ES) št. 73/2009, bi bilo treba letne finančne okvire določiti v skladu s členom 123(1) navedene uredbe.

| (7) | Zaradi jasnosti bi bilo treba objaviti največje zneske sredstev, ki so na voljo državam članicam, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino za dodeljevanje ločenih plačil za sladkor iz člena 126 Uredbe (ES) št. 73/2009 leta 2012, določenih na podlagi njihovega uradnega obvestila. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi jasnosti bi bilo treba objaviti največje zneske sredstev, ki so na voljo državam članicam, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino za dodeljevanje ločenih plačil za sladkor iz člena 126 Uredbe (ES) št. 73/2009 leta 2012, določenih na podlagi njihovega uradnega obvestila.

| (8) | Zaradi jasnosti bi bilo treba objaviti največje zneske sredstev, ki so na voljo državam članicam, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino za dodeljevanje ločenih plačil za sadje in zelenjavo iz člena 127 Uredbe (ES) št. 73/2009 leta 2012, določenih na podlagi njihovega uradnega obvestila. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi jasnosti bi bilo treba objaviti največje zneske sredstev, ki so na voljo državam članicam, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino za dodeljevanje ločenih plačil za sadje in zelenjavo iz člena 127 Uredbe (ES) št. 73/2009 leta 2012, določenih na podlagi njihovega uradnega obvestila.

| (9) | Za države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, bi bilo treba na podlagi njihovega uradnega obvestila objaviti zgornje meje proračuna leta 2012, ki se leta 2012 uporabljajo za prehodna plačila za plačila za sadje in zelenjavo v skladu s členom 128(2) Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(9)

Za države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, bi bilo treba na podlagi njihovega uradnega obvestila objaviti zgornje meje proračuna leta 2012, ki se leta 2012 uporabljajo za prehodna plačila za plačila za sadje in zelenjavo v skladu s členom 128(2) Uredbe (ES) št. 73/2009.

| (10) | Zaradi jasnosti bi bilo treba objaviti največje zneske sredstev, ki so na voljo državam članicam, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino za dodeljevanje ločenih plačil za jagodičje iz člena 129 Uredbe (ES) št. 73/2009 leta 2012, določenih na podlagi njihovega uradnega obvestila. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi jasnosti bi bilo treba objaviti največje zneske sredstev, ki so na voljo državam članicam, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino za dodeljevanje ločenih plačil za jagodičje iz člena 129 Uredbe (ES) št. 73/2009 leta 2012, določenih na podlagi njihovega uradnega obvestila.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Zgornje meje proračuna za leto 2012 iz člena 51(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 so določene v Prilogi I k tej uredbi.

2.   Zgornje meje proračuna za leto 2012 iz člena 69(3) in 131(4) Uredbe (ES) št. 73/2009 so določene v Prilogi II k tej uredbi.

3.   Zgornje meje proračuna za leto 2012 za podporo iz točk (i), (ii), (iii) in (iv) člena 68(1)(a) ter člena 68(1)(b) in (e) Uredbe (ES) št. 73/2009 so določene v Prilogi III k tej uredbi.

4.   Zneski, ki jih države članice lahko uporabijo v skladu s členom 69(6)(a) Uredbe (ES) št. 73/2009, da se krije posebna podpora iz člena 68(1) iste uredbe, so določeni v Prilogi IV k tej uredbi.

5.   Zgornje meje proračuna za leto 2012 za shemo enotnega plačila iz naslova III Uredbe (ES) št. 73/2009 so določene v Prilogi V k tej uredbi.

6.   Letni finančni okviri za leto 2012 iz člena 123(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 so določeni v Prilogi VI k tej uredbi.

7.   Najvišji zneski sredstev, ki so na voljo Češki, Madžarski, Latviji, Litvi, Poljski, Romuniji in Slovaški za dodelitev ločenega plačila za sladkor leta 2012, kot je določeno v členu 126 Uredbe (ES) št. 73/2009, so določeni v Prilogi VII k tej uredbi.

8.   Najvišji zneski sredstev, ki so na voljo Češki, Madžarski, Poljski in Slovaški za dodelitev ločenega plačila za sadje in zelenjavo leta 2012, kot je določeno v členu 127 Uredbe (ES) št. 73/2009, so določeni v Prilogi VIII k tej uredbi.

9.   Zgornje meje proračuna za leto 2012 iz drugega pododstavka člena 128(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 so določene v Prilogi IX k tej uredbi.

10.   Najvišji zneski sredstev, ki so na voljo Bolgariji, Madžarski in Poljski za dodelitev ločenega plačila za jagodičje leta 2012, kot je določeno v členu 129 Uredbe (ES) št. 73/2009, so določeni v Prilogi X k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

1

(2)  UL L 316, 2.12.2009, str. 1.

2

---

PRILOGA I

ZGORNJE MEJE PRORAČUNA ZA NEPOSREDNA PLAČILA, KI SE DODELIJO V SKLADU S ČLENI 52, 53 IN 54 UREDBE (ES) št. 73/2009

Koledarsko leto 2012

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | BE | DK | ES | FR | IT | AT | PT | SI | FI | SE |
| Premija za ovce in koze | | | | | | | 21 892 | | 600 | |
| Dodatna premija za ovce in koze | | | | | | | 7 184 | | 200 | |
| Premija za krave dojilje | 77 565 | | 261 153 | 525 622 | | 70 578 | 78 695 | | | |
| Dodatna premija za krave dojilje | 19 389 | | 26 000 | | | 99 | 9 462 | | | |
| Sadje in zelenjava, razen paradižnikov iz člena 54(2) | | | | 33 025 | 850 | | | | | |

(v tisoč EUR)

BE

DK

ES

FR

IT

AT

PT

SI

FI

SE

Premija za ovce in koze

21 892

600

Dodatna premija za ovce in koze

7 184

200

Premija za krave dojilje

77 565

261 153

525 622

70 578

78 695

Dodatna premija za krave dojilje

19 389

26 000

99

9 462

Sadje in zelenjava, razen paradižnikov iz člena 54(2)

33 025

850

---

PRILOGA II

ZGORNJE MEJE PRORAČUNA ZA POSEBNO PODPORO V SKLADU S ČLENOM 68(1) UREDBE (ES) št. 73/2009

Koledarsko leto 2012

| Država članica | (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 8 600 |
| Bolgarija | 28 500 |
| Češka | 31 826 |
| Danska | 36 325 |
| Estonija | 1 253 |
| Irska | 25 000 |
| Grčija | 108 000 |
| Španija | 248 065 |
| Francija | 466 600 |
| Italija | 321 950 |
| Latvija | 5 130 |
| Litva | 13 304 |
| Madžarska | 130 898 |
| Nizozemska | 37 900 |
| Avstrija | 13 900 |
| Poljska | 106 558 |
| Portugalska | 34 111 |
| Romunija | 37 545 |
| Slovenija | 13 154 |
| Slovaška | 12 000 |
| Finska | 52 483 |
| Švedska | 3 469 |
| Združeno kraljestvo | 29 800 |
| Zneski, ki so jih sporočile države članice za dodelitev podpore iz točke (c) člena 68(1) in so vključeni v zgornjo mejo sheme enotnega plačila.
  Grčija: 30 000 tisoč EUR
  Slovenija: 5 400 tisoč EUR |

Država članica

(v tisoč EUR)

Belgija

8 600

Bolgarija

28 500

Češka

31 826

Danska

36 325

Estonija

1 253

Irska

25 000

Grčija

108 000

Španija

248 065

Francija

466 600

Italija

321 950

Latvija

5 130

Litva

13 304

Madžarska

130 898

Nizozemska

37 900

Avstrija

13 900

Poljska

106 558

Portugalska

34 111

Romunija

37 545

Slovenija

13 154

Slovaška

12 000

Finska

52 483

Švedska

3 469

Združeno kraljestvo

29 800

Zneski, ki so jih sporočile države članice za dodelitev podpore iz točke (c) člena 68(1) in so vključeni v zgornjo mejo sheme enotnega plačila.

Grčija: 30 000 tisoč EUR

Slovenija: 5 400 tisoč EUR

---

PRILOGA III

ZGORNJE MEJE PRORAČUNA ZA PODPORO IZ TOČK (i), (ii), (iii) IN (iv) ČLENA 68(1)(a) IN ČLENA 68(1)(b) IN (e) UREDBE (ES) št. 73/2009

Koledarsko leto 2012

| Država članica | (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 4 461 |
| Bolgarija | 28 500 |
| Češka | 31 826 |
| Danska | 18 285 |
| Estonija | 1 253 |
| Irska | 25 000 |
| Grčija | 78 000 |
| Španija | 184 965 |
| Francija | 297 600 |
| Italija | 152 950 |
| Latvija | 5 130 |
| Litva | 13 304 |
| Madžarska | 46 164 |
| Nizozemska | 30 100 |
| Avstrija | 13 900 |
| Poljska | 106 558 |
| Portugalska | 21 210 |
| Romunija | 37 545 |
| Slovenija | 7 754 |
| Slovaška | 12 000 |
| Finska | 52 483 |
| Švedska | 3 469 |
| Združeno kraljestvo | 29 800 |

Država članica

(v tisoč EUR)

Belgija

4 461

Bolgarija

28 500

Češka

31 826

Danska

18 285

Estonija

1 253

Irska

25 000

Grčija

78 000

Španija

184 965

Francija

297 600

Italija

152 950

Latvija

5 130

Litva

13 304

Madžarska

46 164

Nizozemska

30 100

Avstrija

13 900

Poljska

106 558

Portugalska

21 210

Romunija

37 545

Slovenija

7 754

Slovaška

12 000

Finska

52 483

Švedska

3 469

Združeno kraljestvo

29 800

---

PRILOGA IV

ZNESKI, KI JIH DRŽAVE ČLANICE UPORABIJO V SKLADU S ČLENOM 69(6)(a) UREDBE (ES) št. 73/2009 ZA KRITJE POSEBNE PODPORE IZ ČLENA 68(1) NAVEDENE UREDBE

Koledarsko leto 2012

| Država članica | (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 8 600 |
| Danska | 23 250 |
| Irska | 23 900 |
| Grčija | 70 000 |
| Španija | 144 400 |
| Francija | 84 000 |
| Italija | 144 900 |
| Nizozemska | 31 700 |
| Avstrija | 11 900 |
| Portugalska | 21 700 |
| Slovenija | 5 400 |
| Finska | 6 190 |

Država članica

(v tisoč EUR)

Belgija

8 600

Danska

23 250

Irska

23 900

Grčija

70 000

Španija

144 400

Francija

84 000

Italija

144 900

Nizozemska

31 700

Avstrija

11 900

Portugalska

21 700

Slovenija

5 400

Finska

6 190

---

PRILOGA V

ZGORNJE MEJE PRORAČUNA ZA SHEMO ENOTNEGA PLAČILA

Koledarsko leto 2012

| Država članica | (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 517 901 |
| Danska | 1 035 927 |
| Nemčija | 5 852 938 |
| Irska | 1 339 769 |
| Grčija | 2 225 227 |
| Španija | 4 913 824 |
| Francija | 7 586 247 |
| Italija | 4 202 085 |
| Luksemburg | 37 671 |
| Malta | 5 137 |
| Nizozemska | 891 551 |
| Avstrija | 679 111 |
| Portugalska | 476 907 |
| Slovenija | 129 221 |
| Finska | 523 455 |
| Švedska | 767 437 |
| Združeno kraljestvo | 3 958 242 |

Država članica

(v tisoč EUR)

Belgija

517 901

Danska

1 035 927

Nemčija

5 852 938

Irska

1 339 769

Grčija

2 225 227

Španija

4 913 824

Francija

7 586 247

Italija

4 202 085

Luksemburg

37 671

Malta

5 137

Nizozemska

891 551

Avstrija

679 111

Portugalska

476 907

Slovenija

129 221

Finska

523 455

Švedska

767 437

Združeno kraljestvo

3 958 242

---

PRILOGA VI

LETNI FINANČNI OKVIRI ZA SHEMO ENOTNEGA PLAČILA NA POVRŠINO

Koledarsko leto 2012

| Država članica | (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Bolgarija | 472 216 |
| Češka | 755 659 |
| Estonija | 90 789 |
| Ciper | 45 787 |
| Latvija | 125 540 |
| Litva | 323 394 |
| Madžarska | 1 033 364 |
| Poljska | 2 504 542 |
| Romunija | 1 043 001 |
| Slovaška | 328 485 |

Država članica

(v tisoč EUR)

Bolgarija

472 216

Češka

755 659

Estonija

90 789

Ciper

45 787

Latvija

125 540

Litva

323 394

Madžarska

1 033 364

Poljska

2 504 542

Romunija

1 043 001

Slovaška

328 485

---

PRILOGA VII

NAJVEČJI ZNESKI SREDSTEV, KI SO NA VOLJO DRŽAVAM ČLANICAM ZA DODELITEV LOČENIH PLAČIL ZA SLADKOR IZ ČLENA 126 UREDBE (ES) št. 73/2009

Koledarsko leto 2012

| Država članica | (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Češka | 44 245 |
| Latvija | 3 308 |
| Litva | 10 260 |
| Madžarska | 41 010 |
| Poljska | 159 392 |
| Romunija | 6 062 |
| Slovaška | 19 289 |

Država članica

(v tisoč EUR)

Češka

44 245

Latvija

3 308

Litva

10 260

Madžarska

41 010

Poljska

159 392

Romunija

6 062

Slovaška

19 289

---

PRILOGA VIII

NAJVEČJI ZNESKI SREDSTEV, KI SO NA VOLJO DRŽAVAM ČLANICAM ZA DODELITEV LOČENIH PLAČIL ZA SADJE IN ZELENJAVO IZ ČLENA 127 UREDBE (ES) št. 73/2009

Koledarsko leto 2012

| Država članica | (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Češka | 414 |
| Madžarska | 4 756 |
| Poljska | 6 715 |
| Slovaška | 690 |

Država članica

(v tisoč EUR)

Češka

414

Madžarska

4 756

Poljska

6 715

Slovaška

690

---

PRILOGA IX

ZGORNJE MEJE PRORAČUNA ZA PREHODNA PLAČILA V SEKTORJU SADJA IN ZELENJAVE IZ ČLENA 128 UREDBE (ES) št. 73/2009

Koledarsko leto 2012

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Država članica | Ciper |
| Sadje in zelenjava, razen paradižnikov – člen 128(2) | 3 359 |

(v tisoč EUR)

Država članica

Ciper

Sadje in zelenjava, razen paradižnikov – člen 128(2)

3 359

---

PRILOGA X

NAJVEČJI ZNESKI SREDSTEV, KI SO NA VOLJO DRŽAVAM ČLANICAM ZA DODELITEV LOČENIH PLAČIL ZA JAGODIČJE IZ ČLENA 129 UREDBE (ES) št. 73/2009

Koledarsko leto 2012

| Država članica | (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Bolgarija | 226 |
| Madžarska | 391 |
| Poljska | 11 040 |

Država članica

(v tisoč EUR)

Bolgarija

226

Madžarska

391

Poljska

11 040

---

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/35

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 565/2012

z dne 27. junija 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. junija 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | TR | 47,7 |
| ZZ | 47,7 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 103,5 |
| ZZ | 103,5 |
| 0805 50 10 | AR | 75,4 |
| UY | 89,3 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 89,0 |
| 0808 10 80 | AR | 123,6 |
| BR | 88,1 |
| CL | 108,8 |
| NZ | 134,3 |
| US | 121,2 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 107,2 |
| ZZ | 105,8 |
| 0809 10 00 | TR | 200,9 |
| ZZ | 200,9 |
| 0809 29 00 | TR | 379,6 |
| ZZ | 379,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

TR

47,7

ZZ

47,7

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

103,5

ZZ

103,5

0805 50 10

AR

75,4

UY

89,3

ZA

102,4

ZZ

89,0

0808 10 80

AR

123,6

BR

88,1

CL

108,8

NZ

134,3

US

121,2

UY

57,1

ZA

107,2

ZZ

105,8

0809 10 00

TR

200,9

ZZ

200,9

0809 29 00

TR

379,6

ZZ

379,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/37

---

SKLEP SVETA

z dne 22. junija 2012

o imenovanju nemškega nadomestnega člana Odbora regij

(2012/342/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga nemške vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

| (2) | Zaradi konca mandata Manfreda RICHTERJA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata Manfreda RICHTERJA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se za nadomestno članico Odbora regij imenuje:

| — | Barbara HACKENSCHMIDT, Mitglied des Landtags Brandenburg. |
| --- | --- |

—

Barbara HACKENSCHMIDT, Mitglied des Landtags Brandenburg.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 22. junija 2012

Za Svet

Predsednica

M. VESTAGER

---

(1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

1

(2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.

2

---

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/38

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. junija 2012

o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(2012/343/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   ZAČETEK

| (1) | Komisija je 19. aprila 2011 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 19. aprila 2011 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“).

| (2) | Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 7. marca 2011 vložila družba Solae Europe S.A. („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin v Uniji (3). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 7. marca 2011 vložila družba Solae Europe S.A. („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin v Uniji (3). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu zadevnega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

2.   STRANI, KI JIH POSTOPEK ZADEVA

| (3) | Komisija je pritožnika, drugega znanega proizvajalca Unije, proizvajalce izvoznike in predstavnike LRK, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, vključno z njihovimi združenji, uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pritožnika, drugega znanega proizvajalca Unije, proizvajalce izvoznike in predstavnike LRK, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, vključno z njihovimi združenji, uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (4) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (5) | Vse ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile preučene in po potrebi upoštevane. |
| --- | --- |

(5)

Vse ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile preučene in po potrebi upoštevane.

| (6) | Glede na očitno visoko število proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če bi bilo, izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki in nepovezani uvozniki Unije pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim proizvodom, v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). O vzorčenju proizvajalcev izvoznikov je bilo prav tako opravljeno posvetovanje z organi LRK. |
| --- | --- |

(6)

Glede na očitno visoko število proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če bi bilo, izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki in nepovezani uvozniki Unije pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim proizvodom, v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). O vzorčenju proizvajalcev izvoznikov je bilo prav tako opravljeno posvetovanje z organi LRK.

2.1   VZORČENJE PROIZVAJALCEV IZVOZNIKOV

| (7) | Pri vzorčenju je v rokih predložilo zahtevane informacije dvajset proizvajalcev izvoznikov, ki so bili pripravljeni sodelovati. Obseg prodaje v EU, ki so ga navedle te skupine / ti proizvajalci izvozniki, predstavlja približno 90 % zadevnega uvoza v obdobju preiskave. Zato se je štelo, da je bilo sodelovanje veliko. |
| --- | --- |

(7)

Pri vzorčenju je v rokih predložilo zahtevane informacije dvajset proizvajalcev izvoznikov, ki so bili pripravljeni sodelovati. Obseg prodaje v EU, ki so ga navedle te skupine / ti proizvajalci izvozniki, predstavlja približno 90 % zadevnega uvoza v obdobju preiskave. Zato se je štelo, da je bilo sodelovanje veliko.

| (8) | Zaradi velikega števila (skupin) proizvajalcev izvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, je bilo sklenjeno, da je vzorčenje za proizvajalce izvoznike potrebno. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi velikega števila (skupin) proizvajalcev izvoznikov, ki so pokazali pripravljenost za sodelovanje, je bilo sklenjeno, da je vzorčenje za proizvajalce izvoznike potrebno.

| (9) | Komisija je v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Tako izbran vzorec je bil prvotno sestavljen iz dveh skupin povezanih družb, ki so med drugim zastopale pet posameznih proizvajalcev ter pomenile 40 % do 50 % obsega izvoza zadevnega izdelka iz LRK v EU v obdobju preiskave. Po prejetju podatkov, da bi se ti dve skupini morda morali obravnavati kot en subjekt zaradi uvedbe protidampinške dajatve (glej uvodno izjavo 41), se je vzorec razširil z vključitvijo tretje skupine proizvajalcev izvoznikov in tako predstavljal 45 % do 60 % kitajskega uvoza. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo z zadevnimi stranmi in kitajskimi organi opravljeno posvetovanje o prvotni izbiri in poznejši razširitvi vzorca. Dva povezana proizvajalca izvoznika sta nasprotovala razširitvi vzorca, saj sta trdila, da bi v primeru razširitve vzorca bolj sodila v tretjo skupino proizvajalcev izvoznikov v vzorcu. Treba je poudariti, da je bil v skladu z določbami člena 17(1) osnovne uredbe predlagani novi vzorec sestavljen iz treh skupin proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom prodaje zadevnega izdelka v OP v EU. Poleg tega je bil v OP obseg prodaje zadevnega izdelka v EU obeh povezanih proizvajalcev, ki sta trdila, da bi morala biti izbrana v tretjo skupino, zelo majhen in je predstavljal manj kot 10 % obsega prodaje izbrane tretje skupine. Zato je bilo potrjeno, da je reprezentativnost razširjenega vzorca najboljše zastopana s predlaganimi tremi skupinami. Predložene niso bile nobene dodatne pripombe. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Tako izbran vzorec je bil prvotno sestavljen iz dveh skupin povezanih družb, ki so med drugim zastopale pet posameznih proizvajalcev ter pomenile 40 % do 50 % obsega izvoza zadevnega izdelka iz LRK v EU v obdobju preiskave. Po prejetju podatkov, da bi se ti dve skupini morda morali obravnavati kot en subjekt zaradi uvedbe protidampinške dajatve (glej uvodno izjavo 41), se je vzorec razširil z vključitvijo tretje skupine proizvajalcev izvoznikov in tako predstavljal 45 % do 60 % kitajskega uvoza. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo z zadevnimi stranmi in kitajskimi organi opravljeno posvetovanje o prvotni izbiri in poznejši razširitvi vzorca. Dva povezana proizvajalca izvoznika sta nasprotovala razširitvi vzorca, saj sta trdila, da bi v primeru razširitve vzorca bolj sodila v tretjo skupino proizvajalcev izvoznikov v vzorcu. Treba je poudariti, da je bil v skladu z določbami člena 17(1) osnovne uredbe predlagani novi vzorec sestavljen iz treh skupin proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom prodaje zadevnega izdelka v OP v EU. Poleg tega je bil v OP obseg prodaje zadevnega izdelka v EU obeh povezanih proizvajalcev, ki sta trdila, da bi morala biti izbrana v tretjo skupino, zelo majhen in je predstavljal manj kot 10 % obsega prodaje izbrane tretje skupine. Zato je bilo potrjeno, da je reprezentativnost razširjenega vzorca najboljše zastopana s predlaganimi tremi skupinami. Predložene niso bile nobene dodatne pripombe.

2.2   VZORČENJE UVOZNIKOV

| (10) | Po preučitvi predloženih informacij in ob upoštevanju velikega števila uvoznikov, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo sklenjeno, da je potrebno vzorčenje v zvezi z nepovezanimi uvozniki. |
| --- | --- |

(10)

Po preučitvi predloženih informacij in ob upoštevanju velikega števila uvoznikov, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo sklenjeno, da je potrebno vzorčenje v zvezi z nepovezanimi uvozniki.

| (11) | Sedem nepovezanih uvoznikov, ki so predstavljali 20 % skupnega uvoza zadevnega izdelka v Unijo, se je strinjalo z vključitvijo v vzorec. V vzorec so bili izbrani trije uvozniki, ki so predstavljali približno 17 % skupnega uvoza iz LRK in skoraj 90 % uvoza sodelujočih uvoznikov. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so imele zadevne strani možnost, da predložijo pripombe o izbiri vzorca. Predložene niso bile nobene pripombe. Eden od vzorčenih uvoznikov je prekinil sodelovanje in ni predložil izpolnjenega vprašalnika. |
| --- | --- |

(11)

Sedem nepovezanih uvoznikov, ki so predstavljali 20 % skupnega uvoza zadevnega izdelka v Unijo, se je strinjalo z vključitvijo v vzorec. V vzorec so bili izbrani trije uvozniki, ki so predstavljali približno 17 % skupnega uvoza iz LRK in skoraj 90 % uvoza sodelujočih uvoznikov. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so imele zadevne strani možnost, da predložijo pripombe o izbiri vzorca. Predložene niso bile nobene pripombe. Eden od vzorčenih uvoznikov je prekinil sodelovanje in ni predložil izpolnjenega vprašalnika.

2.3   IZPOLNJENI VPRAŠALNIKI IN PREVERITVE

| (12) | Da bi vzorčene skupine proizvajalcev izvoznikov iz LRK lahko predložile zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, jim je Komisija poslala obrazce zahtevka za TGO ali IO. V zvezi s tem sta dve vzorčeni skupini družb zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, preostala vzorčena skupina družb pa je zahtevala IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Da bi vzorčene skupine proizvajalcev izvoznikov iz LRK lahko predložile zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, jim je Komisija poslala obrazce zahtevka za TGO ali IO. V zvezi s tem sta dve vzorčeni skupini družb zahtevali TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, preostala vzorčena skupina družb pa je zahtevala IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe.

| (13) | Obrazci zahtevka za TGO/IO so bili poslani tudi nevzorčenim skupinam/proizvajalcem izvoznikom, ki so izrazili svoj namen, da bodo zahtevali individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Obrazci zahtevka za TGO/IO so bili poslani tudi nevzorčenim skupinam/proizvajalcem izvoznikom, ki so izrazili svoj namen, da bodo zahtevali individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe.

| (14) | Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom in nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, ki so izrazili svoj namen, da bodo zahtevali individualno preiskavo, pritožniku in drugemu znanemu proizvajalcu Unije, vzorčenim uvoznikom ter vsem znanim uporabnikom. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom in nevzorčenim proizvajalcem izvoznikom, ki so izrazili svoj namen, da bodo zahtevali individualno preiskavo, pritožniku in drugemu znanemu proizvajalcu Unije, vzorčenim uvoznikom ter vsem znanim uporabnikom.

| (15) | Potem ko so bili za informacije zaprošeni proizvajalci v morebitnih primerljivih državah Braziliji, Izraelu in Združenih državah Amerike („ZDA“), so bili vprašalniki poslani tudi proizvajalcem, ki bili v Braziliji in Izraelu pripravljeni sodelovati pri določanju normalne vrednosti za družbe, ki jim ni bilo mogoče odobriti TGO (glej uvodne izjave 60 do 64). |
| --- | --- |

(15)

Potem ko so bili za informacije zaprošeni proizvajalci v morebitnih primerljivih državah Braziliji, Izraelu in Združenih državah Amerike („ZDA“), so bili vprašalniki poslani tudi proizvajalcem, ki bili v Braziliji in Izraelu pripravljeni sodelovati pri določanju normalne vrednosti za družbe, ki jim ni bilo mogoče odobriti TGO (glej uvodne izjave 60 do 64).

| (16) | V celoti izpolnjene vprašalnike so predložile tri vzorčene skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK, en brazilski proizvajalec, en izraelski proizvajalec, en proizvajalec Unije (z enim proizvodnim obratom v Belgiji in drugim na Danskem), dva (od treh) vzorčena uvoznika ter štirje uporabniki v EU. Drugi brazilski proizvajalec je predložil nepopolno izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(16)

V celoti izpolnjene vprašalnike so predložile tri vzorčene skupine proizvajalcev izvoznikov v LRK, en brazilski proizvajalec, en izraelski proizvajalec, en proizvajalec Unije (z enim proizvodnim obratom v Belgiji in drugim na Danskem), dva (od treh) vzorčena uvoznika ter štirje uporabniki v EU. Drugi brazilski proizvajalec je predložil nepopolno izpolnjen vprašalnik.

| (17) | Poleg tega sta zahtevek za individualno preiskavo (IP) v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe predložila en nevzorčeni proizvajalec izvoznik („vložnik A“) in ena skupina povezanih nevzorčenih proizvajalcev izvoznikov (skupaj „vložnik B“) (4). Po analizi informacij, ki so jih predložile vzorčene strani, in teh zahtevkov, vključno z ustrezno izpolnjenimi vprašalniki, se je štelo, da je že število (skupin) proizvajalcev izvoznikov v vzorcu za preiskavo tako veliko, da bi bile dodatne IP neupravičeno obremenjujoče in bi preprečile pravočasen zaključek preiskave. Zato sta bila vložnika obveščena, da je njun zahtevek za individualno preiskavo zavrnjen. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega sta zahtevek za individualno preiskavo (IP) v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe predložila en nevzorčeni proizvajalec izvoznik („vložnik A“) in ena skupina povezanih nevzorčenih proizvajalcev izvoznikov (skupaj „vložnik B“) (4). Po analizi informacij, ki so jih predložile vzorčene strani, in teh zahtevkov, vključno z ustrezno izpolnjenimi vprašalniki, se je štelo, da je že število (skupin) proizvajalcev izvoznikov v vzorcu za preiskavo tako veliko, da bi bile dodatne IP neupravičeno obremenjujoče in bi preprečile pravočasen zaključek preiskave. Zato sta bila vložnika obveščena, da je njun zahtevek za individualno preiskavo zavrnjen.

| (18) | Vložnik B je odločitvi, da se njegovega zahtevka za IP ne bo obravnavalo, nasprotoval. Trdil je, da bi bila ta zavrnitev v nasprotju s členom 17(3) osnovne uredbe in členom 6.10 protidampinškega sporazuma, kakor ga je nedavno raztolmačil Organ STO za reševanje sporov v zadevi pritrdilnih elementov (5). Taka zavrnitev bi poleg tega kršila osnovno načelo sorazmernosti. |
| --- | --- |

(18)

Vložnik B je odločitvi, da se njegovega zahtevka za IP ne bo obravnavalo, nasprotoval. Trdil je, da bi bila ta zavrnitev v nasprotju s členom 17(3) osnovne uredbe in členom 6.10 protidampinškega sporazuma, kakor ga je nedavno raztolmačil Organ STO za reševanje sporov v zadevi pritrdilnih elementov (5). Taka zavrnitev bi poleg tega kršila osnovno načelo sorazmernosti.

| (19) | Kar zadeva prvo trditev, člen 17(3) osnovne uredbe in člen 6.10 protidampinškega sporazuma izrecno dovoljujeta, da preiskovalni organ ne obravnava zahtevkov za IP, če je število vključenih izvoznikov in/ali proizvajalcev tako veliko, da bi bilo tako ugotavljanje neizvedljivo. Poročilo pritožbenega organa v zadevi pritrdilnih elementov je potrdilo, da je pravočasne zahtevke za IP „praviloma“ treba sprejeti, razen če preiskavo „neupravičeno obremenijo“ (6). V tem primeru bi preverjanje izpolnjenih vprašalnikov in izpolnjenih obrazcev zahtevka za TGO vložnikov za IP vključevalo preveritve na kraju samem pri eni družbi (vložnik A) in drugima dvema družbama (ki sta del vložnika B). Med temi preveritvami na kraju samem bi bilo treba preveriti skladnost z določbami člena 2(7)(c) ter navedeno strukturo, stroške (vključno s proizvodnimi stroški in nabavo), prodajo in dobičkonosnost vseh teh subjektov. Ker je bilo preiskanih že veliko subjektov v okviru vzorca, bi bila vključitev dodatnega vložnika neutemeljeno obremenjujoča in bi resno ogrozila pravočasen zaključek preiskave. Zato je odločitev, da se teh zahtevkov za individualno preiskavo ne sprejme, zakonsko utemeljena in ne krši načela sorazmernosti. |
| --- | --- |

(19)

Kar zadeva prvo trditev, člen 17(3) osnovne uredbe in člen 6.10 protidampinškega sporazuma izrecno dovoljujeta, da preiskovalni organ ne obravnava zahtevkov za IP, če je število vključenih izvoznikov in/ali proizvajalcev tako veliko, da bi bilo tako ugotavljanje neizvedljivo. Poročilo pritožbenega organa v zadevi pritrdilnih elementov je potrdilo, da je pravočasne zahtevke za IP „praviloma“ treba sprejeti, razen če preiskavo „neupravičeno obremenijo“ (6). V tem primeru bi preverjanje izpolnjenih vprašalnikov in izpolnjenih obrazcev zahtevka za TGO vložnikov za IP vključevalo preveritve na kraju samem pri eni družbi (vložnik A) in drugima dvema družbama (ki sta del vložnika B). Med temi preveritvami na kraju samem bi bilo treba preveriti skladnost z določbami člena 2(7)(c) ter navedeno strukturo, stroške (vključno s proizvodnimi stroški in nabavo), prodajo in dobičkonosnost vseh teh subjektov. Ker je bilo preiskanih že veliko subjektov v okviru vzorca, bi bila vključitev dodatnega vložnika neutemeljeno obremenjujoča in bi resno ogrozila pravočasen zaključek preiskave. Zato je odločitev, da se teh zahtevkov za individualno preiskavo ne sprejme, zakonsko utemeljena in ne krši načela sorazmernosti.

| (20) | Potem ko je bil vložnik B seznanjen, da bi bila IP preveč obremenjujoča, je pozneje predlagal, da bo umaknil svoj zahtevek za TGO, če se Komisija strinja, da bo preučila njegov zahtevek za IO. Ker je izjavil, da je v OP opravil samo eno manjšo izvozno transakcijo in ne bo več zahteval TGO, je trdil, da Komisiji ne bi bilo treba opraviti preveritve na kraju samem v LRK za ugotovitev dampinga in da bi zadoščala preveritev te ene izvozne transakcije s preveritvijo izpolnjenega vprašalnika pritožnika v EU. Izvoznik je trdil, da odobritev individualne preiskave na tej podlagi ne bi bila obremenjujoča. |
| --- | --- |

(20)

Potem ko je bil vložnik B seznanjen, da bi bila IP preveč obremenjujoča, je pozneje predlagal, da bo umaknil svoj zahtevek za TGO, če se Komisija strinja, da bo preučila njegov zahtevek za IO. Ker je izjavil, da je v OP opravil samo eno manjšo izvozno transakcijo in ne bo več zahteval TGO, je trdil, da Komisiji ne bi bilo treba opraviti preveritve na kraju samem v LRK za ugotovitev dampinga in da bi zadoščala preveritev te ene izvozne transakcije s preveritvijo izpolnjenega vprašalnika pritožnika v EU. Izvoznik je trdil, da odobritev individualne preiskave na tej podlagi ne bi bila obremenjujoča.

| (21) | Vendar če bi bila IP odobrena, bi bilo treba opraviti preveritev vložnika B na kraju samem, ker brez preveritve obeh proizvajalcev iz skupine na kraju samem v LRK ne bi bilo mogoče izključiti obstoja druge prodaje v EU v OP. Take preveritve bi bile neupravičeno obremenjujoče glede na velikost vzorca s tremi velikimi skupinami družb. Zahteva je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(21)

Vendar če bi bila IP odobrena, bi bilo treba opraviti preveritev vložnika B na kraju samem, ker brez preveritve obeh proizvajalcev iz skupine na kraju samem v LRK ne bi bilo mogoče izključiti obstoja druge prodaje v EU v OP. Take preveritve bi bile neupravičeno obremenjujoče glede na velikost vzorca s tremi velikimi skupinami družb. Zahteva je bila zato zavrnjena.

| (22) | Odločitev, da se zahtevki za individualno obravnavo ne sprejmejo, je ostala nespremenjena. Na podlagi navedenih razlogov je bilo dokončno odločeno, da zahtevkov za individualno preiskavo ni mogoče odobriti, ker bi preiskavo neupravičeno obremenili in bi preprečili pravočasen zaključek preiskave. |
| --- | --- |

(22)

Odločitev, da se zahtevki za individualno obravnavo ne sprejmejo, je ostala nespremenjena. Na podlagi navedenih razlogov je bilo dokončno odločeno, da zahtevkov za individualno preiskavo ni mogoče odobriti, ker bi preiskavo neupravičeno obremenili in bi preprečili pravočasen zaključek preiskave.

| (23) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode ali nevarnosti škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci izvozniki v LRK:






  — | Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. in njene povezane družbe, Dezhou, |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za ugotovitev dampinga, nastale škode ali nevarnosti škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci izvozniki v LRK:

—

Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. in njene povezane družbe, Dezhou,

| — | Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. in njene povezane družbe, Shenxian, Qingdao, Yucheng, |
| --- | --- |

—

Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. in njene povezane družbe, Shenxian, Qingdao, Yucheng,

| — | Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. in njene povezane družbe, Liaocheng, Qingdao; |
| --- | --- |

—

Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. in njene povezane družbe, Liaocheng, Qingdao;

| (b) | proizvajalec Unije:






  — | Solae Europe s proizvodnimi obrati:






  — | v Belgiji, Ieper (Solae Belgium) in |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec Unije:

—

Solae Europe s proizvodnimi obrati:

—

v Belgiji, Ieper (Solae Belgium) in

| — | na Danskem, Aarhus (Solae Denmark); |
| --- | --- |

—

na Danskem, Aarhus (Solae Denmark);

| (c) | proizvajalca v primerljivi državi:






  — | Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio, |
| --- | --- | --- |

(c)

proizvajalca v primerljivi državi:

—

Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio,

| — | Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo. |
| --- | --- |

—

Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo.

3.   OBDOBJE PREISKAVE

| (24) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2007 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(24)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2007 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

4.   UGOTOVITVE V VMESNI FAZI

| (25) | V vmesni fazi je veljalo, da uvedba začasnih ukrepov ne bi bila primerna, zlasti ker bi bilo treba dodatno analizirati vzročno zvezo med dampinškim uvozom nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(25)

V vmesni fazi je veljalo, da uvedba začasnih ukrepov ne bi bila primerna, zlasti ker bi bilo treba dodatno analizirati vzročno zvezo med dampinškim uvozom nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.   NADALJNJI POSTOPEK

| (26) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, da se začasni ukrepi ne uvedejo („vmesno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z vmesnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje. |
| --- | --- |

(26)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, da se začasni ukrepi ne uvedejo („vmesno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z vmesnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.

| (27) | Komisija je še naprej zbirala informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Poleg preveritev iz uvodne izjave 23 je bila dodatna preveritev opravljena v prostorih družbe Kerry v Bristolu, Združenem kraljestvu, tj. enemu od uvoznikov in uporabnikov sojinih beljakovin, ki so sodelovali v preiskavi. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je še naprej zbirala informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. Poleg preveritev iz uvodne izjave 23 je bila dodatna preveritev opravljena v prostorih družbe Kerry v Bristolu, Združenem kraljestvu, tj. enemu od uvoznikov in uporabnikov sojinih beljakovin, ki so sodelovali v preiskavi.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   ZADEVNI IZDELEK

| (28) | Zadevni izdelek je bil v obvestilu o začetku opredeljen kot proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, ki vsebujejo najmanj 65 mas. % beljakovin (N × 6,25), računano na suho snov in brez upoštevanja dodanih vitaminov, mineralov, aminokislin in aditivov za živila („zadevni izdelek“), ter ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (od 1. januarja 2012ex 2309 90 96) in ex 3504 00 90. |
| --- | --- |

(28)

Zadevni izdelek je bil v obvestilu o začetku opredeljen kot proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, ki vsebujejo najmanj 65 mas. % beljakovin (N × 6,25), računano na suho snov in brez upoštevanja dodanih vitaminov, mineralov, aminokislin in aditivov za živila („zadevni izdelek“), ter ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (od 1. januarja 2012ex 2309 90 96) in ex 3504 00 90.

| (29) | Navedeni obseg izdelka je mogoče ločiti na dve glavni skupini izdelkov: (i) koncentrirane sojine beljakovine („koncentrate“, vključno z enostavnimi/osnovnimi in nadalje predelanimi koncentrati) z vsebnostjo beljakovin več kot 65 %, vendar manj kot 90 %, ter (ii) izolirane sojine beljakovine („izolate“) z vsebnostjo beljakovin 90 % ali več. |
| --- | --- |

(29)

Navedeni obseg izdelka je mogoče ločiti na dve glavni skupini izdelkov: (i) koncentrirane sojine beljakovine („koncentrate“, vključno z enostavnimi/osnovnimi in nadalje predelanimi koncentrati) z vsebnostjo beljakovin več kot 65 %, vendar manj kot 90 %, ter (ii) izolirane sojine beljakovine („izolate“) z vsebnostjo beljakovin 90 % ali več.

| (30) | Ugotovljeno je bilo tudi, da je enostavni koncentrat dokaj osnoven izdelek z nizko dodano vrednostjo, izolati in nadalje predelani koncentrati pa zahtevajo znatno več predelave in so posledično izdelki z višjo dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

(30)

Ugotovljeno je bilo tudi, da je enostavni koncentrat dokaj osnoven izdelek z nizko dodano vrednostjo, izolati in nadalje predelani koncentrati pa zahtevajo znatno več predelave in so posledično izdelki z višjo dodano vrednostjo.

| (31) | Opisani obseg izdelka vključuje tudi enostavne (ne nadalje predelane) koncentrate za krmo. V obravnavanem obdobju so se v EU proizvajali v enem od obratov pritožnika v Franciji, proizvajala pa jih je tudi druga družba ADM s sedežem na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(31)

Opisani obseg izdelka vključuje tudi enostavne (ne nadalje predelane) koncentrate za krmo. V obravnavanem obdobju so se v EU proizvajali v enem od obratov pritožnika v Franciji, proizvajala pa jih je tudi druga družba ADM s sedežem na Nizozemskem.

| (32) | Po vmesnem razkritju je pritožnik zahteval spremembo obsega izdelka, iz katerega naj bi odstranili koncentrate, ki se uporabljajo za krmo. Pritožnik je nasprotoval pristopu, predlaganemu v vmesnem dokumentu, in trdil, da je neupoštevanje podatkov o francoskem obratu, ki je ustavil proizvodnjo leta 2009 (tj. sredi obravnavanega obdobja), povzročilo nedoslednosti pri preostalih podatkih (v katere so vključeni podatki ADM). Zato sta bila prodaja in tržni delež proizvajalcev EU izdelka v preiskavi umetno napihnjena. |
| --- | --- |

(32)

Po vmesnem razkritju je pritožnik zahteval spremembo obsega izdelka, iz katerega naj bi odstranili koncentrate, ki se uporabljajo za krmo. Pritožnik je nasprotoval pristopu, predlaganemu v vmesnem dokumentu, in trdil, da je neupoštevanje podatkov o francoskem obratu, ki je ustavil proizvodnjo leta 2009 (tj. sredi obravnavanega obdobja), povzročilo nedoslednosti pri preostalih podatkih (v katere so vključeni podatki ADM). Zato sta bila prodaja in tržni delež proizvajalcev EU izdelka v preiskavi umetno napihnjena.

| (33) | Pritožnik je trdil, da je glede na razmeroma stabilno povpraševanje nekaj dobave, ki jo je zagotavljal francoski obrat družbe Solae do zaprtja leta 2009, prevzel njen konkurent v EU, tj. ADM. Posledično je neupoštevanje podatkov o francoskem obratu povzročilo zavajajočo primerjavo med podatki iz leta 2008, ko je imel ADM samo manjši delež na trgu koncentratov za krmo, in podatki iz OP, ko je ADM dosegel bistveno večji delež navedenega trga. |
| --- | --- |

(33)

Pritožnik je trdil, da je glede na razmeroma stabilno povpraševanje nekaj dobave, ki jo je zagotavljal francoski obrat družbe Solae do zaprtja leta 2009, prevzel njen konkurent v EU, tj. ADM. Posledično je neupoštevanje podatkov o francoskem obratu povzročilo zavajajočo primerjavo med podatki iz leta 2008, ko je imel ADM samo manjši delež na trgu koncentratov za krmo, in podatki iz OP, ko je ADM dosegel bistveno večji delež navedenega trga.

| (34) | Pritožnik je zlasti predložil informacije o tehničnih in kemičnih razlikah med koncentrati za krmo na eni strani ter drugimi koncentrati in izolati na drugi strani. Za ti podskupini so bile uporabljene tudi druge distribucijske poti. Poleg tega se koncentrati za krmo uvrščajo pod drugo kodo KN kot drugi koncentrati (za živila) in izolati. |
| --- | --- |

(34)

Pritožnik je zlasti predložil informacije o tehničnih in kemičnih razlikah med koncentrati za krmo na eni strani ter drugimi koncentrati in izolati na drugi strani. Za ti podskupini so bile uporabljene tudi druge distribucijske poti. Poleg tega se koncentrati za krmo uvrščajo pod drugo kodo KN kot drugi koncentrati (za živila) in izolati.

| (35) | Po pritožnikovi vložitvi zahtevka je en izvoznik nasprotoval zahtevi za omejitev obsega izdelka. Vendar je ta izvoznik zahtevek napačno razumel, saj je mislil, da je bil namen zahtevka izključiti vse koncentrirane sojine beljakovine, pri čemer se zahtevek v resnici nanaša samo na enostavne koncentrirane sojine beljakovine za krmo. Poleg tega izvoznik ni dal nobene z dejstvi podprte razlage, zakaj naj zahtevek ne bi bil utemeljen. |
| --- | --- |

(35)

Po pritožnikovi vložitvi zahtevka je en izvoznik nasprotoval zahtevi za omejitev obsega izdelka. Vendar je ta izvoznik zahtevek napačno razumel, saj je mislil, da je bil namen zahtevka izključiti vse koncentrirane sojine beljakovine, pri čemer se zahtevek v resnici nanaša samo na enostavne koncentrirane sojine beljakovine za krmo. Poleg tega izvoznik ni dal nobene z dejstvi podprte razlage, zakaj naj zahtevek ne bi bil utemeljen.

| (36) | Opozoriti je treba tudi, da na podlagi v preiskavi zbranih informacij uvoz koncentriranih sojinih beljakovin za krmo predstavlja manj kot 1 % celotnega kitajskega uvoza izdelka v preiskavi (kot je bil prvotno opredeljen) v Unijo. |
| --- | --- |

(36)

Opozoriti je treba tudi, da na podlagi v preiskavi zbranih informacij uvoz koncentriranih sojinih beljakovin za krmo predstavlja manj kot 1 % celotnega kitajskega uvoza izdelka v preiskavi (kot je bil prvotno opredeljen) v Unijo.

| (37) | Glede na navedeno in zlasti glede na jasne tehnične, kemične in s trgom povezane razlike se zdi primerno, da se obseg izdelka omeji z izključitvijo enostavnih koncentriranih sojinih beljakovin, ki se uporabljajo v krmi. Zato zadevni izdelek zajema proizvode iz koncentriranih sojinih beljakovin, razen proizvodov za uporabo v krmi, ki vsebujejo najmanj 65 mas. % beljakovin (N × 6,25), računano na suho snov in brez upoštevanja dodanih vitaminov, mineralov, aminokislin in aditivov za živila („zadevni izdelek“), ter ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 in ex 3504 00 90 |
| --- | --- |

(37)

Glede na navedeno in zlasti glede na jasne tehnične, kemične in s trgom povezane razlike se zdi primerno, da se obseg izdelka omeji z izključitvijo enostavnih koncentriranih sojinih beljakovin, ki se uporabljajo v krmi. Zato zadevni izdelek zajema proizvode iz koncentriranih sojinih beljakovin, razen proizvodov za uporabo v krmi, ki vsebujejo najmanj 65 mas. % beljakovin (N × 6,25), računano na suho snov in brez upoštevanja dodanih vitaminov, mineralov, aminokislin in aditivov za živila („zadevni izdelek“), ter ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 in ex 3504 00 90

| (38) | Zadevni izdelek se uporablja predvsem v živilski industriji v mesnih izdelkih in mesnih nadomestkih. Druge uporabe v živilih vključujejo solatne prelive, juhe, napitke v prahu, energijske ploščice, nadomestke za mlečne izdelke, zamrznjene sladice, stepene prelive, začetne formule, kruh, žitne kosmiče, testenine itd. Zadevni izdelek ima zaradi svoje funkcionalnosti tudi nekatere posebne uporabe, vključno v lepilih, asfaltu, smolah, čistilih, kozmetičnih sredstvih, črnilu, usnju, barvah, premazih za papir, pesticidih/fungicidih, plastiki, poliestrih in tekstilnih vlaknih. |
| --- | --- |

(38)

Zadevni izdelek se uporablja predvsem v živilski industriji v mesnih izdelkih in mesnih nadomestkih. Druge uporabe v živilih vključujejo solatne prelive, juhe, napitke v prahu, energijske ploščice, nadomestke za mlečne izdelke, zamrznjene sladice, stepene prelive, začetne formule, kruh, žitne kosmiče, testenine itd. Zadevni izdelek ima zaradi svoje funkcionalnosti tudi nekatere posebne uporabe, vključno v lepilih, asfaltu, smolah, čistilih, kozmetičnih sredstvih, črnilu, usnju, barvah, premazih za papir, pesticidih/fungicidih, plastiki, poliestrih in tekstilnih vlaknih.

| (39) | Kljub nekaterim razlikam pri morebitni končni uporabi imajo vse različne vrste zadevnega izdelka, koncentrati in izolati, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti. Zato se šteje, da sestavljajo en izdelek. |
| --- | --- |

(39)

Kljub nekaterim razlikam pri morebitni končni uporabi imajo vse različne vrste zadevnega izdelka, koncentrati in izolati, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti. Zato se šteje, da sestavljajo en izdelek.

2.   PODOBNI IZDELEK

| (40) | V zvezi z zadevnim izdelkom in nekaterimi proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Brazilije, ki je bila uporabljena kot primerljiva država, ter nekaterimi proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, ki jih v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

V zvezi z zadevnim izdelkom in nekaterimi proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Brazilije, ki je bila uporabljena kot primerljiva država, ter nekaterimi proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, ki jih v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   POVEZAVA MED SKUPINO SINOGLORY IN SKUPINO GUSHEN

| (41) | Vzorčeni proizvajalci izvozniki so iz družbe Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. in njenih povezanih družb („skupina Crown“), družbe Gushen Biological Technology Group Co. Ltd. in njenih povezanih družb („skupina Gushen“) ter družbe Sinoglory Health Food Co. Ltd. in njenih povezanih družb („skupina Sinoglory“). V zgodnji fazi preiskave je veljalo, da je skupino Gushen in skupino Sinoglory morda treba obravnavati kot povezana izvoznika. Vendar je bilo po prejetju pojasnil, ki sta jih zagotovila zadevna izvoznika, dokončno odločeno, da se skupina Gushen in skupina Sinoglory za namene te preiskave štejeta za ločena subjekta. |
| --- | --- |

(41)

Vzorčeni proizvajalci izvozniki so iz družbe Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. in njenih povezanih družb („skupina Crown“), družbe Gushen Biological Technology Group Co. Ltd. in njenih povezanih družb („skupina Gushen“) ter družbe Sinoglory Health Food Co. Ltd. in njenih povezanih družb („skupina Sinoglory“). V zgodnji fazi preiskave je veljalo, da je skupino Gushen in skupino Sinoglory morda treba obravnavati kot povezana izvoznika. Vendar je bilo po prejetju pojasnil, ki sta jih zagotovila zadevna izvoznika, dokončno odločeno, da se skupina Gushen in skupina Sinoglory za namene te preiskave štejeta za ločena subjekta.

2.   TRŽNOGOSPODARSKA OBRAVNAVA („TGO“)

| (42) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (43) | Ta merila so povzeta zaradi večje jasnosti:






  1. | poslovne odločitve in stroški nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega poseganja države; |
| --- | --- | --- |

(43)

Ta merila so povzeta zaradi večje jasnosti:

1.

poslovne odločitve in stroški nastanejo kot odziv na tržne razmere in brez večjega poseganja države;

| 2. | računovodske evidence se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

2.

računovodske evidence se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;

| 3. | večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, ni; |
| --- | --- |

3.

večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, ni;

| 4. | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost; ter |
| --- | --- |

4.

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost; ter

| 5. | menjava valut se opravlja po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

5.

menjava valut se opravlja po tržnih stopnjah.

| (44) | TGO sta zahtevali skupina Crown in skupina Sinoglory. |
| --- | --- |

(44)

TGO sta zahtevali skupina Crown in skupina Sinoglory.

| (45) | Komisija je zbrala vse potrebne informacije o skupinah Crown in Sinoglory ter po presoji preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, in vse druge informacije v prostorih zadevnih družb. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je zbrala vse potrebne informacije o skupinah Crown in Sinoglory ter po presoji preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, in vse druge informacije v prostorih zadevnih družb.

| (46) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da nobena od skupin ne izpolnjuje meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, da bi jima bila odobrena TGO. |
| --- | --- |

(46)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da nobena od skupin ne izpolnjuje meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, da bi jima bila odobrena TGO.

| (47) | Družbe iz obeh skupin zlasti niso izpolnile meril 1, 2 in 3. |
| --- | --- |

(47)

Družbe iz obeh skupin zlasti niso izpolnile meril 1, 2 in 3.

| (48) | En proizvajalec iz prve skupine ni izpolnil merila 1, v skladu s katerim je treba vse izdelke prodati na mednarodnem trgu. Čeprav je družba trdila, da ta določba ni zavezujoča, dejansko ni nikoli prodajala na domačem trgu (razen manjše prodaje leta 2007). V zvezi z merilom 2 je bilo pri obeh proizvajalcih iz skupine odkritih več računovodskih težav. Poleg tega ena družba iz skupine ni predložila obrazca zahtevka za TGO. Nadalje je ena družba iz skupine oddajala del svojega zemljišča, pri čemer v njenih računovodskih izkazih ni evidence o teh prihodkih, ker niso bili izdani nobeni računi ali potrdila o plačilu. Ko se je preselila v nove proizvodne prostore in del njene opreme ni bil več v uporabi, ni bil opravljen test nastale amortizacije. In ko je ena od družb iz skupine kupila novo zemljišče, je prejela vladno podporo za odškodnino za vaščane, ki so se morali preseliti. Vendar to plačilo ni bilo uporabljeno za navedeni namen, ampak za zmanjšanje stroškov pravice do uporabe zemljišča. V zvezi z merilom 3 sta dva proizvajalca iz skupine izmenjala surovine od skupnega dobavitelja brez ustrezne dokumentacije ali evidence na podlagi zelo neuradnih dogovorov brez kakršnih koli prilagoditev zaradi cenovnih razlik ali pristojbin, kar je oblika menjalnega posla. Poleg tega je en proizvajalec lahko več let brez plačila koristil zemljišče v lasti večinskega lastnika. Po navedbah navedene družbe je bilo to mogoče, ker je matična družba v okviru privatizacije kupila povezane pravice do uporabe zemljišč po zelo nizki ceni. |
| --- | --- |

(48)

En proizvajalec iz prve skupine ni izpolnil merila 1, v skladu s katerim je treba vse izdelke prodati na mednarodnem trgu. Čeprav je družba trdila, da ta določba ni zavezujoča, dejansko ni nikoli prodajala na domačem trgu (razen manjše prodaje leta 2007). V zvezi z merilom 2 je bilo pri obeh proizvajalcih iz skupine odkritih več računovodskih težav. Poleg tega ena družba iz skupine ni predložila obrazca zahtevka za TGO. Nadalje je ena družba iz skupine oddajala del svojega zemljišča, pri čemer v njenih računovodskih izkazih ni evidence o teh prihodkih, ker niso bili izdani nobeni računi ali potrdila o plačilu. Ko se je preselila v nove proizvodne prostore in del njene opreme ni bil več v uporabi, ni bil opravljen test nastale amortizacije. In ko je ena od družb iz skupine kupila novo zemljišče, je prejela vladno podporo za odškodnino za vaščane, ki so se morali preseliti. Vendar to plačilo ni bilo uporabljeno za navedeni namen, ampak za zmanjšanje stroškov pravice do uporabe zemljišča. V zvezi z merilom 3 sta dva proizvajalca iz skupine izmenjala surovine od skupnega dobavitelja brez ustrezne dokumentacije ali evidence na podlagi zelo neuradnih dogovorov brez kakršnih koli prilagoditev zaradi cenovnih razlik ali pristojbin, kar je oblika menjalnega posla. Poleg tega je en proizvajalec lahko več let brez plačila koristil zemljišče v lasti večinskega lastnika. Po navedbah navedene družbe je bilo to mogoče, ker je matična družba v okviru privatizacije kupila povezane pravice do uporabe zemljišč po zelo nizki ceni.

| (49) | Po razkritju podrobnih ugotovitev TGO in po vmesnem razkritju je skupina ponovila svoje prejšnje trditve, da enega od obeh proizvajalcev ne bi smeli šteti kot pravno povezanega s preostalim delom skupine. Vendar je bilo v zvezi s to trditvijo ugotovljeno, da sta oba proizvajalca sledila usklajeni trgovski in industrijski strategiji skupaj s preostalim delom skupine, vključno s prakso menjalnega posla iz uvodne izjave 48. Trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(49)

Po razkritju podrobnih ugotovitev TGO in po vmesnem razkritju je skupina ponovila svoje prejšnje trditve, da enega od obeh proizvajalcev ne bi smeli šteti kot pravno povezanega s preostalim delom skupine. Vendar je bilo v zvezi s to trditvijo ugotovljeno, da sta oba proizvajalca sledila usklajeni trgovski in industrijski strategiji skupaj s preostalim delom skupine, vključno s prakso menjalnega posla iz uvodne izjave 48. Trditev se zato zavrne.

| (50) | Skupina je tudi trdila, da je bila omejitev prodaje za enega od njenih proizvajalcev navedena samo v statutu združenja in ne v obrtnem dovoljenju ali potrdilu o ustreznosti. Po mnenju družbe omejitev zato ni bila zavezujoča. Poleg tega je zagotavljala, da družba, ki ni predložila obrazca zahtevka za TGO, ni bila proizvodna ali trgovska družba ampak plačilni zastopnik, ter da se je skupina na vso moč prizadevala zagotoviti vse razpoložljive informacije. |
| --- | --- |

(50)

Skupina je tudi trdila, da je bila omejitev prodaje za enega od njenih proizvajalcev navedena samo v statutu združenja in ne v obrtnem dovoljenju ali potrdilu o ustreznosti. Po mnenju družbe omejitev zato ni bila zavezujoča. Poleg tega je zagotavljala, da družba, ki ni predložila obrazca zahtevka za TGO, ni bila proizvodna ali trgovska družba ampak plačilni zastopnik, ter da se je skupina na vso moč prizadevala zagotoviti vse razpoložljive informacije.

| (51) | Vendar se je zadevni proizvajalec, kot navedeno, natančno držal omejitve prodaje. Poleg tega je statut združenja del dokumentacije, predložene organom za odobritev ob ustanovitvi družbe, zato je očitno, da je vsebina teh dokumentov osnova za dejansko delovanje družbe. V zvezi z družbo, ki ni predložila obrazca zahtevka za TGO, je bilo nazadnje dejansko ugotovljeno, da je bila vpletena v nekatere vidike izvoza zadevnega izdelka, in bi zato morala predložiti obrazec zahtevka za TGO. Obe trditvi se zato zavrneta. |
| --- | --- |

(51)

Vendar se je zadevni proizvajalec, kot navedeno, natančno držal omejitve prodaje. Poleg tega je statut združenja del dokumentacije, predložene organom za odobritev ob ustanovitvi družbe, zato je očitno, da je vsebina teh dokumentov osnova za dejansko delovanje družbe. V zvezi z družbo, ki ni predložila obrazca zahtevka za TGO, je bilo nazadnje dejansko ugotovljeno, da je bila vpletena v nekatere vidike izvoza zadevnega izdelka, in bi zato morala predložiti obrazec zahtevka za TGO. Obe trditvi se zato zavrneta.

| (52) | Za enega proizvajalca izvoznika iz druge skupine je tudi veljala omejitev prodaje, saj naj bi se 70 % njegove proizvodnje prodalo za izvoz, zaradi česar ni bilo izpolnjeno merilo 1. Glede merila 2 so bile ugotovljene številne težave v zvezi z amortizacijo sredstev in spremembami računovodskih usmeritev. Kar zadeva merilo 3, se vrednost, pripisana dvema zemljiščema v računovodskih izkazih ene od družb, znatno razlikuje in predvideva se, da je družba z nakupom zemljišča po ceni, ki je očitno pod tržno vrednostjo, prejela prikrito subvencijo. Poleg tega je druga družba iz skupine eno leto brezplačno najemala zemljišče in kupila pravice do uporabe zemljišča po ceni, nižji od tržne vrednosti. V opombah k računovodskim izkazom tudi ni bilo razkritih več jamstev znotraj skupine v nasprotju z mednarodnimi računovodskimi standardi MRS št. 24. |
| --- | --- |

(52)

Za enega proizvajalca izvoznika iz druge skupine je tudi veljala omejitev prodaje, saj naj bi se 70 % njegove proizvodnje prodalo za izvoz, zaradi česar ni bilo izpolnjeno merilo 1. Glede merila 2 so bile ugotovljene številne težave v zvezi z amortizacijo sredstev in spremembami računovodskih usmeritev. Kar zadeva merilo 3, se vrednost, pripisana dvema zemljiščema v računovodskih izkazih ene od družb, znatno razlikuje in predvideva se, da je družba z nakupom zemljišča po ceni, ki je očitno pod tržno vrednostjo, prejela prikrito subvencijo. Poleg tega je druga družba iz skupine eno leto brezplačno najemala zemljišče in kupila pravice do uporabe zemljišča po ceni, nižji od tržne vrednosti. V opombah k računovodskim izkazom tudi ni bilo razkritih več jamstev znotraj skupine v nasprotju z mednarodnimi računovodskimi standardi MRS št. 24.

| (53) | Po razkritju podrobnih ugotovitev TGO in vmesnem razkritju je skupina trdila, da za prodajo obeh proizvajalcev dejansko ni veljala nobena omejitev. Družbi sta trdili, da je bil obseg njunega izvoza v skladu z omejitvami iz statuta združenja zgolj zaradi ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na trgu sojinih beljakovin. Poudarili sta, da so se te omejujoče določbe kmalu po OP črtale iz teh besedil. Poleg tega je skupina v zvezi z merilom 2 trdila, da je razen manjših računovodskih napak v celoti upoštevala kitajska splošno sprejeta računovodska načela, ki se jih morajo bolj držati kot mednarodnih računovodskih standardov. Skupina je v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč trdila, da je razlika v vrednosti obeh zemljišč nastala zaradi izravnalnih stroškov enega od zemljišč. Nazadnje je poudarila, da je eno zemljišče vzela v najem brezplačno zaradi upravnih zamud, preden je bilo dejansko mogoče kupiti pravico do uporabe zemljišča, ter da je bila v vsakem primeru vrednost izvzetja majhna v primerjavi s prihodki iz poslovanja družbe. |
| --- | --- |

(53)

Po razkritju podrobnih ugotovitev TGO in vmesnem razkritju je skupina trdila, da za prodajo obeh proizvajalcev dejansko ni veljala nobena omejitev. Družbi sta trdili, da je bil obseg njunega izvoza v skladu z omejitvami iz statuta združenja zgolj zaradi ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na trgu sojinih beljakovin. Poudarili sta, da so se te omejujoče določbe kmalu po OP črtale iz teh besedil. Poleg tega je skupina v zvezi z merilom 2 trdila, da je razen manjših računovodskih napak v celoti upoštevala kitajska splošno sprejeta računovodska načela, ki se jih morajo bolj držati kot mednarodnih računovodskih standardov. Skupina je v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč trdila, da je razlika v vrednosti obeh zemljišč nastala zaradi izravnalnih stroškov enega od zemljišč. Nazadnje je poudarila, da je eno zemljišče vzela v najem brezplačno zaradi upravnih zamud, preden je bilo dejansko mogoče kupiti pravico do uporabe zemljišča, ter da je bila v vsakem primeru vrednost izvzetja majhna v primerjavi s prihodki iz poslovanja družbe.

| (54) | Kar zadeva merilo 1, je statut združenja del dokumentacije, ki je predložena organom in odobrena ob ustanovitvi družbe. Predvideva se, da se je družba držala prodajnih omejitev, ker se je tako od nje zahtevalo, in jasno je, da je vsebina teh dokumentov osnova za dejansko delovanje družbe. Poleg tega je treba poudariti, da so se omejitve iz statuta združenja črtale po OP, zato niso relevantne za to preiskavo. V zvezi z merilom 2 je bilo jasno, da natančnosti in zanesljivosti računovodskih izkazov ni bilo mogoče potrditi. Poleg tega bi računovodski izkazi morali biti revidirani v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, kar med preveritvijo ni bilo mogoče potrditi. V zvezi z merilom 3 niso bila predložena nobena dokazila med preveritvami na kraju samem, ki bi potrdila izravnalne stroške za zadevno zemljišče. Nazadnje ne glede na zagotovljena pojasnila ostaja dejstvo, da je ena od družb določeno obdobje najemala zemljišče brezplačno, in je torej prejela subvencijo. Pripombe torej niso spremenile ugotovitev TGO. Navedene ugotovitve so s tem potrjene. |
| --- | --- |

(54)

Kar zadeva merilo 1, je statut združenja del dokumentacije, ki je predložena organom in odobrena ob ustanovitvi družbe. Predvideva se, da se je družba držala prodajnih omejitev, ker se je tako od nje zahtevalo, in jasno je, da je vsebina teh dokumentov osnova za dejansko delovanje družbe. Poleg tega je treba poudariti, da so se omejitve iz statuta združenja črtale po OP, zato niso relevantne za to preiskavo. V zvezi z merilom 2 je bilo jasno, da natančnosti in zanesljivosti računovodskih izkazov ni bilo mogoče potrditi. Poleg tega bi računovodski izkazi morali biti revidirani v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, kar med preveritvijo ni bilo mogoče potrditi. V zvezi z merilom 3 niso bila predložena nobena dokazila med preveritvami na kraju samem, ki bi potrdila izravnalne stroške za zadevno zemljišče. Nazadnje ne glede na zagotovljena pojasnila ostaja dejstvo, da je ena od družb določeno obdobje najemala zemljišče brezplačno, in je torej prejela subvencijo. Pripombe torej niso spremenile ugotovitev TGO. Navedene ugotovitve so s tem potrjene.

3.   INDIVIDUALNA OBRAVNAVA („IO“)

| (55) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ta merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:






  — | v primeru podjetij ali skupnih podjetij, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino, |
| --- | --- | --- |

(55)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ta merila so le zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:

—

v primeru podjetij ali skupnih podjetij, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,

| — | izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji se svobodno določajo, |
| --- | --- |

—

izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji se svobodno določajo,

| — | večina delnic je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države, |
| --- | --- |

—

večina delnic je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države,

| — | pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji ter |
| --- | --- |

—

pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji ter

| — | vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

—

vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve.

| (56) | Skupina Gushen je zahtevala samo IO. Ta zahtevek je bil preučen in odkrit ni bil noben element, ki bi kazal, da ta družba ni izpolnila zgoraj navedenih meril. Zato je bilo sklenjeno, da se skupini Gushen lahko odobri IO. |
| --- | --- |

(56)

Skupina Gushen je zahtevala samo IO. Ta zahtevek je bil preučen in odkrit ni bil noben element, ki bi kazal, da ta družba ni izpolnila zgoraj navedenih meril. Zato je bilo sklenjeno, da se skupini Gushen lahko odobri IO.

| (57) | Ocenjeni sta bili tudi skupina Crown in skupina Sinoglory, ker tem družbam TGO ni bil odobren. V obeh primerih ni bil odkrit noben element, ki bi kazal, da družbe niso izpolnile zgoraj navedenih meril. Zato se sklene, da se obema skupinama družb lahko odobri IO. |
| --- | --- |

(57)

Ocenjeni sta bili tudi skupina Crown in skupina Sinoglory, ker tem družbam TGO ni bil odobren. V obeh primerih ni bil odkrit noben element, ki bi kazal, da družbe niso izpolnile zgoraj navedenih meril. Zato se sklene, da se obema skupinama družb lahko odobri IO.

| (58) | Po dokončnem razkritju je pritožnik izrazil svoje nestrinjanje z odobritvijo IO vzorčenim skupinam izvoznikov. Vendar tega vprašanja ni bilo treba nadalje obravnavati, ker niso bili uvedeni nobeni ukrepi. |
| --- | --- |

(58)

Po dokončnem razkritju je pritožnik izrazil svoje nestrinjanje z odobritvijo IO vzorčenim skupinam izvoznikov. Vendar tega vprašanja ni bilo treba nadalje obravnavati, ker niso bili uvedeni nobeni ukrepi.

4.   NORMALNA VREDNOST

| (59) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 46, TGO ni bila odobrena dvema vzorčenima skupinama, ki sta zaprosili zanjo. Tretja vzorčena skupina ni vložila zahtevka za TGO. Zato je bila v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe normalna vrednost za vse družbe določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(59)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 46, TGO ni bila odobrena dvema vzorčenima skupinama, ki sta zaprosili zanjo. Tretja vzorčena skupina ni vložila zahtevka za TGO. Zato je bila v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe normalna vrednost za vse družbe določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi.

(a)   
  Primerljiva država

| (60) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava uporabiti ZDA kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, in pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava uporabiti ZDA kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, in pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe v zvezi s tem.

| (61) | Komisija je prejela več pripomb in predlagane so bile druge možne primerljive države, zlasti Brazilija in Izrael. Glavni argument proti ZDA kot primerljivi državi je bil, da bi bil v ZDA zadevni izdelek proizveden iz genetsko spremenjenih sojinih zrn, kar ne bi veljalo za LRK. Uporaba genetsko spremenjenih sojinih zrn bi verjetno povzročila, da bi izdelek uporabljali drugi uporabniki in/ali predelovalne industrije. En proizvajalec izvoznik je tudi omenil, da bi imela hčerinska družba pritožnika v ZDA prevladujoč položaj na trgu ZDA, kar bi napihnilo domače prodajne cene. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je prejela več pripomb in predlagane so bile druge možne primerljive države, zlasti Brazilija in Izrael. Glavni argument proti ZDA kot primerljivi državi je bil, da bi bil v ZDA zadevni izdelek proizveden iz genetsko spremenjenih sojinih zrn, kar ne bi veljalo za LRK. Uporaba genetsko spremenjenih sojinih zrn bi verjetno povzročila, da bi izdelek uporabljali drugi uporabniki in/ali predelovalne industrije. En proizvajalec izvoznik je tudi omenil, da bi imela hčerinska družba pritožnika v ZDA prevladujoč položaj na trgu ZDA, kar bi napihnilo domače prodajne cene.

| (62) | Glede na te prejete pripombe je Komisija pozvala k sodelovanju vse znane proizvajalce v Braziliji, Izraelu in ZDA ter jim zastavila nekaj ključnih vprašanj o njihovi proizvodnji, prodaji in lokalnih trgih ter o tem, ali bi bili pripravljeni zagotoviti več podrobnih informacij o svojih stroških in cenah, če bi bila njihova država izbrana za primerljivo državo. Samo en proizvajalec iz ZDA in dva brazilska proizvajalca so predložili ustrezne informacije in izrazili pripravljenost za nadaljnje sodelovanje. Pozneje je tudi en izraelski proizvajalec predložil v celoti izpolnjen vprašalnik. Komisija si je tudi na druge načine prizadevala pridobiti informacije o navedenih in drugih možnih trgih. |
| --- | --- |

(62)

Glede na te prejete pripombe je Komisija pozvala k sodelovanju vse znane proizvajalce v Braziliji, Izraelu in ZDA ter jim zastavila nekaj ključnih vprašanj o njihovi proizvodnji, prodaji in lokalnih trgih ter o tem, ali bi bili pripravljeni zagotoviti več podrobnih informacij o svojih stroških in cenah, če bi bila njihova država izbrana za primerljivo državo. Samo en proizvajalec iz ZDA in dva brazilska proizvajalca so predložili ustrezne informacije in izrazili pripravljenost za nadaljnje sodelovanje. Pozneje je tudi en izraelski proizvajalec predložil v celoti izpolnjen vprašalnik. Komisija si je tudi na druge načine prizadevala pridobiti informacije o navedenih in drugih možnih trgih.

| (63) | Tako pridobljene informacije so bile temeljito analizirane. Potrjeno je bilo, da je izdelek ZDA pretežno iz genetsko spremenjenih sojinih zrn, v nasprotju z zadevnim izdelkom iz LRK, Brazilije ali Izraela. Vendar ni bilo mogoče ugotoviti učinka navedene razlike v glavnih surovinah na lastnosti, uporabo, stroške ali ceno izdelka. Čeprav je bila uvozna dajatev za brazilski trg 14 %, je poleg tega znaten obseg uvoženega zadevnega izdelka v Braziliji konkuriral lokalno proizvedenemu izdelku. Dejansko sta dva brazilska proizvajalca, ki sta pripravljena sodelovati, predstavljala tri četrtine potrošnje v Braziliji, pri čemer sta na trgu ZDA jasno prevladovala dva zelo velika domača proizvajalca, od katerih je bil samo eden pripravljen sodelovati. Čeprav je bil celoten obseg trga ZDA večji, je bilo videti, da so konkurenčni pogoji strožji v Braziliji z dvema velikima domačima proizvajalcema in znatnim uvozom. Poleg tega se je zdelo, da je obseg domače prodaje sodelujočih brazilskih proizvajalcev enako velik kot obseg prodaje vzorčenih kitajskih proizvajalcev v EU, vrste izdelka pa so primerljive. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da je brazilski domači trg znatno večji kot izraelski. |
| --- | --- |

(63)

Tako pridobljene informacije so bile temeljito analizirane. Potrjeno je bilo, da je izdelek ZDA pretežno iz genetsko spremenjenih sojinih zrn, v nasprotju z zadevnim izdelkom iz LRK, Brazilije ali Izraela. Vendar ni bilo mogoče ugotoviti učinka navedene razlike v glavnih surovinah na lastnosti, uporabo, stroške ali ceno izdelka. Čeprav je bila uvozna dajatev za brazilski trg 14 %, je poleg tega znaten obseg uvoženega zadevnega izdelka v Braziliji konkuriral lokalno proizvedenemu izdelku. Dejansko sta dva brazilska proizvajalca, ki sta pripravljena sodelovati, predstavljala tri četrtine potrošnje v Braziliji, pri čemer sta na trgu ZDA jasno prevladovala dva zelo velika domača proizvajalca, od katerih je bil samo eden pripravljen sodelovati. Čeprav je bil celoten obseg trga ZDA večji, je bilo videti, da so konkurenčni pogoji strožji v Braziliji z dvema velikima domačima proizvajalcema in znatnim uvozom. Poleg tega se je zdelo, da je obseg domače prodaje sodelujočih brazilskih proizvajalcev enako velik kot obseg prodaje vzorčenih kitajskih proizvajalcev v EU, vrste izdelka pa so primerljive. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da je brazilski domači trg znatno večji kot izraelski.

| (64) | Na podlagi navedenega je bila Brazilija izbrana za primerljivo državo. Ta izbira je potrjena. |
| --- | --- |

(64)

Na podlagi navedenega je bila Brazilija izbrana za primerljivo državo. Ta izbira je potrjena.

(b)   
  Določitev normalne vrednosti

| (65) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalcev iz primerljive države. Kadar vrste izdelkov na domačem trgu primerljive države niso bile prodane v običajnem poteku trgovine ali ni bil prodan noben podoben izdelek, se je normalna vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalcev iz primerljive države. Kadar vrste izdelkov na domačem trgu primerljive države niso bile prodane v običajnem poteku trgovine ali ni bil prodan noben podoben izdelek, se je normalna vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

| (66) | Po vmesnem razkritju so se izračuni dodatno izpopolnili, saj so se upoštevale tudi pripombe strani. |
| --- | --- |

(66)

Po vmesnem razkritju so se izračuni dodatno izpopolnili, saj so se upoštevale tudi pripombe strani.

5.   IZVOZNA CENA

| (67) | Izvozne prodaje proizvajalcev izvoznikov v Unijo so potekale neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih trgovskih družb s sedežem v LRK. Izvozna cena je bila zato v vseh primerih določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi plačanih ali plačljivih izvoznih cen. |
| --- | --- |

(67)

Izvozne prodaje proizvajalcev izvoznikov v Unijo so potekale neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih trgovskih družb s sedežem v LRK. Izvozna cena je bila zato v vseh primerih določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi plačanih ali plačljivih izvoznih cen.

| (68) | Po vmesnem razkritju so se izračuni dodatno izpopolnili, saj so se upoštevale tudi pripombe strani. |
| --- | --- |

(68)

Po vmesnem razkritju so se izračuni dodatno izpopolnili, saj so se upoštevale tudi pripombe strani.

6.   PRIMERJAVA

| (69) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. V zvezi s popusti, stroški prevoza, stroški zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in s tem povezanimi stroški, stroški pakiranja, stroški kredita in posrednim obdavčenjem so se ustrezne prilagoditve odobrile v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi. |
| --- | --- |

(69)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. V zvezi s popusti, stroški prevoza, stroški zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in s tem povezanimi stroški, stroški pakiranja, stroški kredita in posrednim obdavčenjem so se ustrezne prilagoditve odobrile v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi.

7.   STOPNJE DAMPINGA

| (70) | Dokončne stopnje dampinga so bile izražene v odstotku cene CIF meja Unije, dajatev neplačana. |
| --- | --- |

(70)

Dokončne stopnje dampinga so bile izražene v odstotku cene CIF meja Unije, dajatev neplačana.

| (71) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila za vsako od treh sodelujočih skupin proizvajalcev izvoznikov v vzorcu določena stopnja dampinga na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo v primerljivi državi in tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(71)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila za vsako od treh sodelujočih skupin proizvajalcev izvoznikov v vzorcu določena stopnja dampinga na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo v primerljivi državi in tehtano povprečno izvozno ceno.

| (72) | Za sodelujoče nevzorčene družbe je bila stopnja dampinga izračunana kot povprečje treh vzorčenih skupin družb. |
| --- | --- |

(72)

Za sodelujoče nevzorčene družbe je bila stopnja dampinga izračunana kot povprečje treh vzorčenih skupin družb.

| (73) | Zaradi visoke ravni sodelovanja v preiskavi sodelujoče družbe namreč predstavljajo okrog 90 % vsega uvoza iz LRK v OP, je bila za kakršne koli nesodelujoče družbe stopnja dampinga na ravni države določena na podlagi najvišje stopnje, ki je bila ugotovljena za vzorčene skupine družb. |
| --- | --- |

(73)

Zaradi visoke ravni sodelovanja v preiskavi sodelujoče družbe namreč predstavljajo okrog 90 % vsega uvoza iz LRK v OP, je bila za kakršne koli nesodelujoče družbe stopnja dampinga na ravni države določena na podlagi najvišje stopnje, ki je bila ugotovljena za vzorčene skupine družb.

| (74) | Določene dokončne stopnje dampinga so zato naslednje:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Skupina Crown | 59,4 % |
| Skupina Gushen | 55,8 % |
| Skupina Sinoglory | 67,0 % |
| Sodelujoče nevzorčene družbe | 61,3 % |
| Druge družbe | 67,0 % |

(74)

Določene dokončne stopnje dampinga so zato naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Skupina Crown

59,4 %

Skupina Gushen

55,8 %

Skupina Sinoglory

67,0 %

Sodelujoče nevzorčene družbe

61,3 %

Druge družbe

67,0 %

D.   ŠKODA

1.   UVODNE UGOTOVITVE

| (75) | Po spremembi obsega izdelka (izključitev koncentratov za krmo) se ena družba (ADM iz Nizozemske, katere proizvodnja je omejena na koncentrate za krmo) ne šteje več kot del industrije Unije. Posledično je v obdobju preiskave podobni izdelek v Uniji proizvajal samo pritožnik (Solae). Solae ima trenutno dva proizvodna obrata v EU – enega v Belgiji za proizvodnjo izoliranih sojinih beljakovin ter enega na Danskem za proizvodnjo koncentriranih sojinih beljakovin (osnovne koncentrirane sojine beljakovine in nadalje predelane koncentrate z visoko dodano vrednostjo, za katere so osnovne koncentrirane sojine beljakovine vmesni izdelek). Drugi proizvodni obrat Solae v kraju Boudreaux v Franciji, ki je proizvajal in tržil samo enostavne koncentrate za krmo, je v začetku leta 2009 ustavil proizvodnjo. |
| --- | --- |

(75)

Po spremembi obsega izdelka (izključitev koncentratov za krmo) se ena družba (ADM iz Nizozemske, katere proizvodnja je omejena na koncentrate za krmo) ne šteje več kot del industrije Unije. Posledično je v obdobju preiskave podobni izdelek v Uniji proizvajal samo pritožnik (Solae). Solae ima trenutno dva proizvodna obrata v EU – enega v Belgiji za proizvodnjo izoliranih sojinih beljakovin ter enega na Danskem za proizvodnjo koncentriranih sojinih beljakovin (osnovne koncentrirane sojine beljakovine in nadalje predelane koncentrate z visoko dodano vrednostjo, za katere so osnovne koncentrirane sojine beljakovine vmesni izdelek). Drugi proizvodni obrat Solae v kraju Boudreaux v Franciji, ki je proizvajal in tržil samo enostavne koncentrate za krmo, je v začetku leta 2009 ustavil proizvodnjo.

| (76) | Preiskava je v zvezi s proizvodnjo v EU razkrila, da proizvodni proces Solae temelji izključno na sporazumu s švicarsko matično družbo Solae Europe o poslih oplemenitenja. V okviru tega sporazuma Solae Belgium in Solae Denmark predelujeta surovine, ki jih zagotovi Solae Europe, za kar zaračunata pristojbino za storitev. V tem procesu Solae Europe ostaja edini lastnik surovin, vmesnih izdelkov in končnih izdelkov. |
| --- | --- |

(76)

Preiskava je v zvezi s proizvodnjo v EU razkrila, da proizvodni proces Solae temelji izključno na sporazumu s švicarsko matično družbo Solae Europe o poslih oplemenitenja. V okviru tega sporazuma Solae Belgium in Solae Denmark predelujeta surovine, ki jih zagotovi Solae Europe, za kar zaračunata pristojbino za storitev. V tem procesu Solae Europe ostaja edini lastnik surovin, vmesnih izdelkov in končnih izdelkov.

| (77) | Ker surovine in končni izdelki ostanejo v lasti naročnika, so ti sporazumi o poslih oplemenitenja pravno drugačni od drugih možnih sporazumov o proizvodnji. Vendar je v trenutnem primeru dodana vrednost navedenih družb v EU več kot 50 % proizvodnih stroškov. Ta delež dodane vrednosti kaže tudi na tehnološke in kapitalske naložbe v Uniji. Neto vrednost takih naložb v EU je znatna in industrija ima v Uniji veliko zaposlenih. |
| --- | --- |

(77)

Ker surovine in končni izdelki ostanejo v lasti naročnika, so ti sporazumi o poslih oplemenitenja pravno drugačni od drugih možnih sporazumov o proizvodnji. Vendar je v trenutnem primeru dodana vrednost navedenih družb v EU več kot 50 % proizvodnih stroškov. Ta delež dodane vrednosti kaže tudi na tehnološke in kapitalske naložbe v Uniji. Neto vrednost takih naložb v EU je znatna in industrija ima v Uniji veliko zaposlenih.

| (78) | Prav tako je treba poudariti, da bi morale biti dejavnosti poslov oplemenitenja v EU „zadnja bistvena predelava“, zaradi česar bi izdelki tudi imeli poreklo v EU. |
| --- | --- |

(78)

Prav tako je treba poudariti, da bi morale biti dejavnosti poslov oplemenitenja v EU „zadnja bistvena predelava“, zaradi česar bi izdelki tudi imeli poreklo v EU.

| (79) | Zaradi navedenega je bilo zato sklenjeno, da bi gospodarsko dejavnost, kakor jo izvajata Solae Belgium in Solae Denmark v EU, lahko ogrozil damping, zato je upravičena do zaščite ne glede na pravno naravo take dejavnosti (sporazum o poslih oplemenitenja ali druga vrsta sporazuma o proizvodnji). Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da se Solae Belgium in Solae Denmark obravnavata kot proizvajalca Unije, ki sta del industrije Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(79)

Zaradi navedenega je bilo zato sklenjeno, da bi gospodarsko dejavnost, kakor jo izvajata Solae Belgium in Solae Denmark v EU, lahko ogrozil damping, zato je upravičena do zaščite ne glede na pravno naravo take dejavnosti (sporazum o poslih oplemenitenja ali druga vrsta sporazuma o proizvodnji). Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da se Solae Belgium in Solae Denmark obravnavata kot proizvajalca Unije, ki sta del industrije Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

| (80) | Po vmesnem razkritju je en izvoznik pripomnil, da se družbe s posli oplemenitenja ne morejo opredeliti kot proizvajalci Unije in niso upravičene do protidampinških preiskav. Izvoznik je trdil, da glede na to, da so surovine in končni izdelki ostali v lasti družbe Solae Europe, registrirane v Švici (tj. zunaj EU), se Solae Belgium in Solae Denmark ne moreta obravnavati kot proizvajalca Unije in nista upravičena do zaščite pred dampingom. |
| --- | --- |

(80)

Po vmesnem razkritju je en izvoznik pripomnil, da se družbe s posli oplemenitenja ne morejo opredeliti kot proizvajalci Unije in niso upravičene do protidampinških preiskav. Izvoznik je trdil, da glede na to, da so surovine in končni izdelki ostali v lasti družbe Solae Europe, registrirane v Švici (tj. zunaj EU), se Solae Belgium in Solae Denmark ne moreta obravnavati kot proizvajalca Unije in nista upravičena do zaščite pred dampingom.

| (81) | Izvoznik je opozoril, da so v prejšnjih primerih, na primer v zvezi z uvozom vreč in vrečk iz plastičnih mas s poreklom iz LRK (7), institucije sklenile, da izključijo dve kitajski družbi iz vzorca, ker velikega števila deklariranih izvoznih izdelkov nista proizvedli sami, ampak sta jih dejansko predelali za druge proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(81)

Izvoznik je opozoril, da so v prejšnjih primerih, na primer v zvezi z uvozom vreč in vrečk iz plastičnih mas s poreklom iz LRK (7), institucije sklenile, da izključijo dve kitajski družbi iz vzorca, ker velikega števila deklariranih izvoznih izdelkov nista proizvedli sami, ampak sta jih dejansko predelali za druge proizvajalce izvoznike.

| (82) | Opozoriti je treba, da primer, na katerega se sklicuje izvoznik, ni primerljiv s pričujočim primerom. Prvič, kitajske družbe v navedeni zadevi vreč in vrečk iz plastičnih mas so imele svojo (na posle oplemenitenja nevezano) proizvodnjo (vendar je bila prodaja izdelkov, ki so jih proizvedle družbe same, premajhna, da bi se vključile v vzorec), v pričujočem primeru pa Solae Belgium in Solae Denmark delujeta izključno v okviru sporazuma o poslih oplemenitenja. |
| --- | --- |

(82)

Opozoriti je treba, da primer, na katerega se sklicuje izvoznik, ni primerljiv s pričujočim primerom. Prvič, kitajske družbe v navedeni zadevi vreč in vrečk iz plastičnih mas so imele svojo (na posle oplemenitenja nevezano) proizvodnjo (vendar je bila prodaja izdelkov, ki so jih proizvedle družbe same, premajhna, da bi se vključile v vzorec), v pričujočem primeru pa Solae Belgium in Solae Denmark delujeta izključno v okviru sporazuma o poslih oplemenitenja.

| (83) | Poleg tega ima družba Solae Europe popolno lastništvo nad Solae Belgium in Solae Denmark, preiskava kitajskih družb, izključenih iz vzorca, pa ni pokazala nobene lastniške povezave z drugimi proizvajalci izvozniki, za katere so predelovale izdelke. |
| --- | --- |

(83)

Poleg tega ima družba Solae Europe popolno lastništvo nad Solae Belgium in Solae Denmark, preiskava kitajskih družb, izključenih iz vzorca, pa ni pokazala nobene lastniške povezave z drugimi proizvajalci izvozniki, za katere so predelovale izdelke.

| (84) | Izvoznik se je v svojem stališču skliceval tudi na drugo preteklo preiskavo, in sicer v zvezi z uvozom glicina s poreklom iz LRK (8), v kateri je Komisija obravnavala nekatere kitajske družbe kot trgovce namesto kot proizvajalce, ker je ugotovila, da se dejavnost, ki so jo izvajale, ne more opredeliti kot proizvodnja. |
| --- | --- |

(84)

Izvoznik se je v svojem stališču skliceval tudi na drugo preteklo preiskavo, in sicer v zvezi z uvozom glicina s poreklom iz LRK (8), v kateri je Komisija obravnavala nekatere kitajske družbe kot trgovce namesto kot proizvajalce, ker je ugotovila, da se dejavnost, ki so jo izvajale, ne more opredeliti kot proizvodnja.

| (85) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da tudi primer glicina ne podkrepi trditve izvoznika, saj so v navedenem primeru kitajske družbe izvoznice opravile samo nekaj predelovalnih postopkov, ki niso spremenili kemične sestave ali fizikalnih lastnosti obravnavanega izdelka. To je popolnoma različna situacija od sedanje, pri kateri dejavnosti družb EU predelajo sojina zrna ali kosmiče v sojine beljakovine in pri tem ne spremenijo samo kemične sestave ali fizikalnih lastnosti izdelka, ampak končnemu izdelku tudi dajo znatno dodano vrednost. |
| --- | --- |

(85)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da tudi primer glicina ne podkrepi trditve izvoznika, saj so v navedenem primeru kitajske družbe izvoznice opravile samo nekaj predelovalnih postopkov, ki niso spremenili kemične sestave ali fizikalnih lastnosti obravnavanega izdelka. To je popolnoma različna situacija od sedanje, pri kateri dejavnosti družb EU predelajo sojina zrna ali kosmiče v sojine beljakovine in pri tem ne spremenijo samo kemične sestave ali fizikalnih lastnosti izdelka, ampak končnemu izdelku tudi dajo znatno dodano vrednost.

| (86) | Izvoznik je tudi trdil, da je središče odločanja za celotno proizvodnjo oplemenitenja v Uniji izključno znotraj družbe, ki ima sedež zunaj EU, in da je usoda družb s posli oplemenitenja v celoti in izključno odvisna od švicarske matične družbe. Izvoznik je dodal, da je v drugem primeru v zvezi z uvozom vinilacetata s poreklom iz ZDA (9) Komisija izključila proizvajalca EU iz opredelitve industrije Unije zaradi povezanosti z družbo v ciljni državi. |
| --- | --- |

(86)

Izvoznik je tudi trdil, da je središče odločanja za celotno proizvodnjo oplemenitenja v Uniji izključno znotraj družbe, ki ima sedež zunaj EU, in da je usoda družb s posli oplemenitenja v celoti in izključno odvisna od švicarske matične družbe. Izvoznik je dodal, da je v drugem primeru v zvezi z uvozom vinilacetata s poreklom iz ZDA (9) Komisija izključila proizvajalca EU iz opredelitve industrije Unije zaradi povezanosti z družbo v ciljni državi.

| (87) | Tudi ena druga stran je predlagala, da bi bilo pri analizi vprašanja sporazuma o poslih oplemenitenja in uvrstitvi v proizvodnjo treba analizirati vprašanja, kot so lokacija sedeža, središče interesa in zavezanost k trgu EU, na podoben način, kot se analizirajo povezane družbe pri opredelitvi industrije Unije. |
| --- | --- |

(87)

Tudi ena druga stran je predlagala, da bi bilo pri analizi vprašanja sporazuma o poslih oplemenitenja in uvrstitvi v proizvodnjo treba analizirati vprašanja, kot so lokacija sedeža, središče interesa in zavezanost k trgu EU, na podoben način, kot se analizirajo povezane družbe pri opredelitvi industrije Unije.

| (88) | Solae kot skupina dejansko ima strukturne povezave s švicarsko matično družbo in nadaljnje podjetniške povezave z družbami iz ZDA. V antidampinških postopkih ni redkost, da imajo družbe z močno prisotnostjo v EU take strukturne, kapitalske ali poslovne povezave zunaj EU. Vendar take strukturne in poslovne povezave zunaj EU ne morejo omajati sklepa, da se pritožniki lahko obravnavajo kot proizvajalci EU. |
| --- | --- |

(88)

Solae kot skupina dejansko ima strukturne povezave s švicarsko matično družbo in nadaljnje podjetniške povezave z družbami iz ZDA. V antidampinških postopkih ni redkost, da imajo družbe z močno prisotnostjo v EU take strukturne, kapitalske ali poslovne povezave zunaj EU. Vendar take strukturne in poslovne povezave zunaj EU ne morejo omajati sklepa, da se pritožniki lahko obravnavajo kot proizvajalci EU.

| (89) | Opozoriti je treba, da bi bili taki argumenti relevantni za namene člena 4(1)a osnovne uredbe in za opredelitev industrije Unije samo v primeru, če bi bila Solae Europe družba v ciljni državi, tj. v LRK. Ker to očitno ne drži, je trditev izvoznika nepomembna. |
| --- | --- |

(89)

Opozoriti je treba, da bi bili taki argumenti relevantni za namene člena 4(1)a osnovne uredbe in za opredelitev industrije Unije samo v primeru, če bi bila Solae Europe družba v ciljni državi, tj. v LRK. Ker to očitno ne drži, je trditev izvoznika nepomembna.

| (90) | Poleg tega je treba ponovno poudariti, da lastništvo nad uporabljenimi surovinami in/ali končnim izdelkom ni odločilno merilo pri opredelitvi proizvajalca Unije. Čeprav so posli oplemenitenja pravno drugačni od drugih sporazumov o proizvodnji, je družbe s posli oplemenitenja mogoče obravnavati kot proizvajalce Unije. |
| --- | --- |

(90)

Poleg tega je treba ponovno poudariti, da lastništvo nad uporabljenimi surovinami in/ali končnim izdelkom ni odločilno merilo pri opredelitvi proizvajalca Unije. Čeprav so posli oplemenitenja pravno drugačni od drugih sporazumov o proizvodnji, je družbe s posli oplemenitenja mogoče obravnavati kot proizvajalce Unije.

| (91) | Ta pristop je skladen s prejšnjimi praksami institucij, na primer v primeru pregleda zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom furfuril alkohola s poreklom iz LRK (10). |
| --- | --- |

(91)

Ta pristop je skladen s prejšnjimi praksami institucij, na primer v primeru pregleda zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom furfuril alkohola s poreklom iz LRK (10).

| (92) | Ponovno se poudarja, da je v trenutnem primeru dodana vrednost družb v EU več kot 50 % proizvodnih stroškov. Ta delež dodane vrednosti kaže na tehnološke in kapitalske naložbe v Uniji. Neto vrednost takih naložb v EU je znatna in industrija ima v Uniji veliko zaposlenih. |
| --- | --- |

(92)

Ponovno se poudarja, da je v trenutnem primeru dodana vrednost družb v EU več kot 50 % proizvodnih stroškov. Ta delež dodane vrednosti kaže na tehnološke in kapitalske naložbe v Uniji. Neto vrednost takih naložb v EU je znatna in industrija ima v Uniji veliko zaposlenih.

| (93) | Družbi Solae Belgium in Solae Denmark se torej štejeta za proizvajalca Unije, ki sta del industrije Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, zato se bo v nadaljevanju zanju uporabljal izraz „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(93)

Družbi Solae Belgium in Solae Denmark se torej štejeta za proizvajalca Unije, ki sta del industrije Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, zato se bo v nadaljevanju zanju uporabljal izraz „industrija Unije“.

| (94) | Celotna proizvodnja Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe je bila določena na podlagi izpolnjenega vprašalnika pritožnika. |
| --- | --- |

(94)

Celotna proizvodnja Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe je bila določena na podlagi izpolnjenega vprašalnika pritožnika.

| (95) | Ker industrija Unije zajema samo enega proizvajalca, so spodnji podatki predstavljeni v obliki indeksa, da se v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohrani zaupnost. |
| --- | --- |

(95)

Ker industrija Unije zajema samo enega proizvajalca, so spodnji podatki predstavljeni v obliki indeksa, da se v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohrani zaupnost.

2.   POTROŠNJA UNIJE

| (96) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje proizvodnje Unije v okviru poslov oplemenitenja in namenjene na trg Unije, na podlagi obsega uvoza na trg Unije po podatkih Eurostata in na podlagi ocen pritožnika. |
| --- | --- |

(96)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje proizvodnje Unije v okviru poslov oplemenitenja in namenjene na trg Unije, na podlagi obsega uvoza na trg Unije po podatkih Eurostata in na podlagi ocen pritožnika.

| (97) | Oznake KN, pod katere se uvrščajo nekateri proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, zajemajo celo vrsto izdelkov in ne samo izdelek v preiskavi. Pritožnik je na podlagi obsežne raziskave in poznavanja trga ocenil vrednost in obseg uvoza izdelka v preiskavi v Unijo. Te ocene so bile med preiskavo preučene in veljajo za zanesljive. Službe Komisije niso prejele pripomb z alternativnim predlogom, ki bi lahko sprožil pomisleke glede uporabe teh ocen za namene te preiskave. |
| --- | --- |

(97)

Oznake KN, pod katere se uvrščajo nekateri proizvodi iz koncentriranih sojinih beljakovin, zajemajo celo vrsto izdelkov in ne samo izdelek v preiskavi. Pritožnik je na podlagi obsežne raziskave in poznavanja trga ocenil vrednost in obseg uvoza izdelka v preiskavi v Unijo. Te ocene so bile med preiskavo preučene in veljajo za zanesljive. Službe Komisije niso prejele pripomb z alternativnim predlogom, ki bi lahko sprožil pomisleke glede uporabe teh ocen za namene te preiskave.

| (98) | Ena stran je trdila, da metodologija izračunavanja uvoza ni bila dovolj pojasnjena. Te kritike pa niso bile nadalje utemeljene. Ta stran je bila kritična do pristopa Komisije, vendar ni predlagala ustreznejšega ali zanesljivejšega pristopa. Kritika se je zlasti nanašala na dejstvo, da stran ni mogla predložiti pripomb. Treba je spomniti, da je bila nezaupna različica pritožbe, ki je navajala metodologijo izločanja, na voljo v nezaupni dokumentaciji od začetka postopka. |
| --- | --- |

(98)

Ena stran je trdila, da metodologija izračunavanja uvoza ni bila dovolj pojasnjena. Te kritike pa niso bile nadalje utemeljene. Ta stran je bila kritična do pristopa Komisije, vendar ni predlagala ustreznejšega ali zanesljivejšega pristopa. Kritika se je zlasti nanašala na dejstvo, da stran ni mogla predložiti pripomb. Treba je spomniti, da je bila nezaupna različica pritožbe, ki je navajala metodologijo izločanja, na voljo v nezaupni dokumentaciji od začetka postopka.

| (99) | Treba je opomniti, da so službe Komisije navzkrižno preverjale podatke iz pritožbe in niso mogle ugotoviti ničesar, kar bi zmanjšalo smiselnost izbrane metode. Poleg tega strani niso predlagale alternativne metode izločanja, zato so se njihove pripombe štele za neutemeljene. |
| --- | --- |

(99)

Treba je opomniti, da so službe Komisije navzkrižno preverjale podatke iz pritožbe in niso mogle ugotoviti ničesar, kar bi zmanjšalo smiselnost izbrane metode. Poleg tega strani niso predlagale alternativne metode izločanja, zato so se njihove pripombe štele za neutemeljene.

| (100) | V obravnavanem obdobju se je povpraševanje na trgu Unije zmanjšalo za 8 %. Potrošnja Unije je bila stabilna med letoma 2007 in 2008, leta 2009 se je zmanjšala za 8 %, v OP pa je ostala stabilna.

  Razpredelnica 1










  Potrošnja Unije | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina (v tonah) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 92 | 92 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki industrije Unije in ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata |

(100)

V obravnavanem obdobju se je povpraševanje na trgu Unije zmanjšalo za 8 %. Potrošnja Unije je bila stabilna med letoma 2007 in 2008, leta 2009 se je zmanjšala za 8 %, v OP pa je ostala stabilna.

Razpredelnica 1

Potrošnja Unije

2007

2008

2009

OP

Količina (v tonah)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

100

92

92

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki industrije Unije in ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata

3.   UVOZ IZ ZADEVNE DRŽAVE

(a)   
  Obseg

| (101) | Obseg uvoza zadevnega izdelka se je povečal za 15 % v obravnavanem obdobju in v OP dosegel 20 117 ton. Uvoz iz LRK je ostal stabilen med letoma 2007 in 2008, preden se je leta 2009, ko je dosegel svojo največjo vrednost, povečal za 26 odstotnih točk. Opozoriti je treba, da je uvoz iz LRK v OP padel za približno 9 odstotnih točk.

  Razpredelnica 2 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina dampinškega uvoza iz zadevne države (v tonah) | 17 495 | 17 557 | 22 017 | 20 117 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 126 | 115 |
| Tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države – indeks | 100 | 100 | 136 | 125 |
| Vir: | Ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata |

(101)

Obseg uvoza zadevnega izdelka se je povečal za 15 % v obravnavanem obdobju in v OP dosegel 20 117 ton. Uvoz iz LRK je ostal stabilen med letoma 2007 in 2008, preden se je leta 2009, ko je dosegel svojo največjo vrednost, povečal za 26 odstotnih točk. Opozoriti je treba, da je uvoz iz LRK v OP padel za približno 9 odstotnih točk.

Razpredelnica 2

2007

2008

2009

OP

Količina dampinškega uvoza iz zadevne države (v tonah)

17 495

17 557

22 017

20 117

Indeks (2007 = 100)

100

100

126

115

Tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države – indeks

100

100

136

125

Vir:

Ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata

(b)   
  Tržni delež zadevnega uvoza

| (102) | Indeks, ki kaže razvoj tržnega deleža dampinškega uvoza iz LRK, se je v obravnavanem obdobju povečal za 25 %. Med letoma 2007 in 2008 je ostal stabilen, leta 2009 pa se je povečal za 36 %. V OP se je zmanjšal za 11 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(102)

Indeks, ki kaže razvoj tržnega deleža dampinškega uvoza iz LRK, se je v obravnavanem obdobju povečal za 25 %. Med letoma 2007 in 2008 je ostal stabilen, leta 2009 pa se je povečal za 36 %. V OP se je zmanjšal za 11 odstotnih točk.

(c)   
  Cene

(i)   Razvoj cen

| (103) | V obravnavanem obdobju se je povprečna uvozna cena zvišala za 37 %. Med letoma 2007 in 2008 se je najprej povečala celo za 48 %, leta 2009 se je znižala za 11 odstotnih točk in nato v OP ostala na navedeni ravni. Povprečna cena uvoza iz LRK v OP je bila 1 569 EUR na tono.

  Razpredelnica 3 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena CIF uvoza iz LRK (EUR/tona) | 1 149 | 1 704 | 1 570 | 1 569 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 148 | 137 | 137 |
| Vir: | Ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata |

(103)

V obravnavanem obdobju se je povprečna uvozna cena zvišala za 37 %. Med letoma 2007 in 2008 se je najprej povečala celo za 48 %, leta 2009 se je znižala za 11 odstotnih točk in nato v OP ostala na navedeni ravni. Povprečna cena uvoza iz LRK v OP je bila 1 569 EUR na tono.

Razpredelnica 3

2007

2008

2009

OP

Cena CIF uvoza iz LRK (EUR/tona)

1 149

1 704

1 570

1 569

Indeks (2007 = 100)

100

148

137

137

Vir:

Ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata

(ii)   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (104) | Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so se tehtane povprečne prodajne cene, ki jih je proizvajalec Unije zaračunal nepovezanim strankam na trgu Unije in ki so prilagojene ceni franko tovarna zlasti za stroške kredita, dobave, embalaže in provizij, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami CIF, ki so jih sodelujoči izvozniki iz LRK zaračunali prvi neodvisni stranki na trgu Unije in ki so tako prilagojene, da zajemajo vse stroške v zvezi s carinjenjem, tj. carinsko tarifo in stroške, nastale po uvozu (cena z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem). |
| --- | --- |

(104)

Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so se tehtane povprečne prodajne cene, ki jih je proizvajalec Unije zaračunal nepovezanim strankam na trgu Unije in ki so prilagojene ceni franko tovarna zlasti za stroške kredita, dobave, embalaže in provizij, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami CIF, ki so jih sodelujoči izvozniki iz LRK zaračunali prvi neodvisni stranki na trgu Unije in ki so tako prilagojene, da zajemajo vse stroške v zvezi s carinjenjem, tj. carinsko tarifo in stroške, nastale po uvozu (cena z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem).

| (105) | Primerjava je pokazala, da je v OP uvoz zadevnega izdelka nelojalno nižal cene industrije Unije za približno 12 %.






  Družba | Nelojalno nižanje prodajnih cen |
| --- | --- | --- |
| Skupina Crown | 11,1 % |
| Skupina Gushen | 9,6 % |
| Skupina Sinoglory | 15,0 % |

(105)

Primerjava je pokazala, da je v OP uvoz zadevnega izdelka nelojalno nižal cene industrije Unije za približno 12 %.

Družba

Nelojalno nižanje prodajnih cen

Skupina Crown

11,1 %

Skupina Gushen

9,6 %

Skupina Sinoglory

15,0 %

| (106) | Ena stran je pripomnila, da je bila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen seveda izračunana samo za OP in da prejšnje stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen niso znane. Vendar je stran navedla, da je mogoče sklepati na zmanjševanje nelojalnega nižanja prodajnih cen, ker so se med letom 2007 in OP cene kitajskega uvoza znatno bolj zvišale kot cene industrije Unije. |
| --- | --- |

(106)

Ena stran je pripomnila, da je bila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen seveda izračunana samo za OP in da prejšnje stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen niso znane. Vendar je stran navedla, da je mogoče sklepati na zmanjševanje nelojalnega nižanja prodajnih cen, ker so se med letom 2007 in OP cene kitajskega uvoza znatno bolj zvišale kot cene industrije Unije.

| (107) | Seveda se priznava, da so se med letom 2007 in OP cene kitajskega uvoza zvišale za 37 %, cene industrije Unije pa so se zvišale samo za 15 % (glej uvodno izjavo 119). Posledično je jasno, da se je vrzel med povprečnimi kitajskimi cenami in povprečnimi cenami EU med letom 2007 in OP zmanjšala. |
| --- | --- |

(107)

Seveda se priznava, da so se med letom 2007 in OP cene kitajskega uvoza zvišale za 37 %, cene industrije Unije pa so se zvišale samo za 15 % (glej uvodno izjavo 119). Posledično je jasno, da se je vrzel med povprečnimi kitajskimi cenami in povprečnimi cenami EU med letom 2007 in OP zmanjšala.

4.   POLOŽAJ INDUSTRIJE UNIJE

| (108) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(108)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (109) | Za namene analize škode so bili kazalniki škode določeni na podlagi informacij, zbranih iz ustrezno preverjenega in v celoti izpolnjenega vprašalnika pritožnika. |
| --- | --- |

(109)

Za namene analize škode so bili kazalniki škode določeni na podlagi informacij, zbranih iz ustrezno preverjenega in v celoti izpolnjenega vprašalnika pritožnika.

(a)   
  Proizvodnja

| (110) | Proizvodnja Unije se je med letom 2007 in OP zmanjšala za 14 %. Leta 2008 se je zmanjšala za 8 %, leta 2009 pa še za dodatnih 15 odstotnih točk. Vendar je bil med letom 2009 in OP dosežen občuten napredek, ko se je proizvodnja povečala za 9 odstotnih točk.

  Razpredelnica 4 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki |

(110)

Proizvodnja Unije se je med letom 2007 in OP zmanjšala za 14 %. Leta 2008 se je zmanjšala za 8 %, leta 2009 pa še za dodatnih 15 odstotnih točk. Vendar je bil med letom 2009 in OP dosežen občuten napredek, ko se je proizvodnja povečala za 9 odstotnih točk.

Razpredelnica 4

2007

2008

2009

OP

Proizvodnja (v tonah)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

92

77

86

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki

(b)   
  Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (111) | Proizvodna zmogljivost proizvajalca Unije je v obravnavanem obdobju ostala stabilna.

  Razpredelnica 5 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki |

(111)

Proizvodna zmogljivost proizvajalca Unije je v obravnavanem obdobju ostala stabilna.

Razpredelnica 5

2007

2008

2009

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

92

77

86

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki

| (112) | Indeks, ki kaže razvoj izkoriščenosti zmogljivosti, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 14 %. Med letoma 2007 in 2008 se je zmanjšal za 8 %, leta 2009 pa za nadaljnjih 15 odstotnih točk. Nato se je v OP povečal za 9 odstotnih točk. Gibanje stopnje izkoriščenosti zmogljivosti kaže na razvoj proizvodnje v obravnavanem obdobju, glede na to da je proizvodna zmogljivost ostala stabilna. |
| --- | --- |

(112)

Indeks, ki kaže razvoj izkoriščenosti zmogljivosti, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 14 %. Med letoma 2007 in 2008 se je zmanjšal za 8 %, leta 2009 pa za nadaljnjih 15 odstotnih točk. Nato se je v OP povečal za 9 odstotnih točk. Gibanje stopnje izkoriščenosti zmogljivosti kaže na razvoj proizvodnje v obravnavanem obdobju, glede na to da je proizvodna zmogljivost ostala stabilna.

| (113) | Opozoriti je treba, da je izkoriščenost zmogljivosti v OP kljub splošnemu zmanjšanju ostala razmeroma visoka in je znašala več kot 80 %. |
| --- | --- |

(113)

Opozoriti je treba, da je izkoriščenost zmogljivosti v OP kljub splošnemu zmanjšanju ostala razmeroma visoka in je znašala več kot 80 %.

(c)   
  Obseg prodaje

| (114) | Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na trgu EU se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 8 %. Prodaja se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 9 %, leta 2009 pa za nadaljnjih 5 odstotnih točk. Vendar je bil med letom 2009 in OP dosežen občuten napredek, ko se je prodaja povečala za približno 6 odstotnih točk.

  Razpredelnica 6 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja EU (v tonah) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 91 | 86 | 92 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki |

(114)

Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na trgu EU se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 8 %. Prodaja se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšala za 9 %, leta 2009 pa za nadaljnjih 5 odstotnih točk. Vendar je bil med letom 2009 in OP dosežen občuten napredek, ko se je prodaja povečala za približno 6 odstotnih točk.

Razpredelnica 6

2007

2008

2009

OP

Prodaja EU (v tonah)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

91

86

92

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki

(d)   
  Tržni delež

| (115) | Industrija Unije je v obravnavanem obdobju na splošno ohranila svoj tržni delež. Indeks se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšal za 9 %, vendar se je že leta 2009 povečal za 1 odstotno točko, v OP pa za nadaljnjih 7 odstotnih točk.

  Razpredelnica 7 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Unije | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 91 | 92 | 99 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki industrije Unije in ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata |

(115)

Industrija Unije je v obravnavanem obdobju na splošno ohranila svoj tržni delež. Indeks se je med letoma 2007 in 2008 zmanjšal za 9 %, vendar se je že leta 2009 povečal za 1 odstotno točko, v OP pa za nadaljnjih 7 odstotnih točk.

Razpredelnica 7

2007

2008

2009

OP

Tržni delež industrije Unije

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

91

92

99

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki industrije Unije in ocene pritožnika na podlagi podatkov Eurostata

(e)   
  Rast

| (116) | Med letom 2007 in OP sta se tako potrošnja Unije kot obseg prodaje zmanjšala za 8 % in tržni delež industrije Unije je ostal stabilen. |
| --- | --- |

(116)

Med letom 2007 in OP sta se tako potrošnja Unije kot obseg prodaje zmanjšala za 8 % in tržni delež industrije Unije je ostal stabilen.

(f)   
  Zaposlovanje

| (117) | Zaposlovanje se je med letom 2007 in OP zmanjšalo za 7 %. Med letoma 2007 in 2008 se je nekoliko povečalo, nato pa je leta 2009 zelo upadlo, in sicer za 10 odstotnih točk. Vendar se je v OP zaposlovanje znova povečalo za 2 odstotni točki.

  Razpredelnica 8 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlovanje (osebe) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 101 | 91 | 93 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki |

(117)

Zaposlovanje se je med letom 2007 in OP zmanjšalo za 7 %. Med letoma 2007 in 2008 se je nekoliko povečalo, nato pa je leta 2009 zelo upadlo, in sicer za 10 odstotnih točk. Vendar se je v OP zaposlovanje znova povečalo za 2 odstotni točki.

Razpredelnica 8

2007

2008

2009

OP

Zaposlovanje (osebe)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

101

91

93

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki

(g)   
  Produktivnost

| (118) | Produktivnost, ki se meri kot proizvodnja (v tonah) na zaposlenega na leto, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Ta padec kaže na dejstvo, da se je proizvodnja zmanjševala hitreje kot zaposlovanje. Kljub temu je treba opozoriti, da se je med letom 2009 in OP proizvodnja povečala za 8 odstotnih točk, kar kaže, da se je proizvodnja povečevala še hitreje kot zaposlovanje.

  Razpredelnica 9 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 91 | 85 | 93 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki |

(118)

Produktivnost, ki se meri kot proizvodnja (v tonah) na zaposlenega na leto, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Ta padec kaže na dejstvo, da se je proizvodnja zmanjševala hitreje kot zaposlovanje. Kljub temu je treba opozoriti, da se je med letom 2009 in OP proizvodnja povečala za 8 odstotnih točk, kar kaže, da se je proizvodnja povečevala še hitreje kot zaposlovanje.

Razpredelnica 9

2007

2008

2009

OP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

91

85

93

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki

(h)   
  Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene

| (119) | Povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povečale za približno 15 %. Povprečne cene so se v letih 2008 in 2009 povečale (za 8 % oziroma 10 odstotnih točk), v OP pa so se nekoliko zmanjšale, in sicer za 3 odstotne točke. Na splošno so cene zadevnega izdelka zelo odvisne od stroškov glavnih surovin (tj. sojinih zrn ali kosmičev) in energije. Skupaj predstavljajo glavni delež proizvodnih stroškov. Opozoriti je treba, da je trg sojinih zrn nestabilen in da so zanj značilna znatna letna ali celo mesečna nihanja. |
| --- | --- |

(119)

Povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povečale za približno 15 %. Povprečne cene so se v letih 2008 in 2009 povečale (za 8 % oziroma 10 odstotnih točk), v OP pa so se nekoliko zmanjšale, in sicer za 3 odstotne točke. Na splošno so cene zadevnega izdelka zelo odvisne od stroškov glavnih surovin (tj. sojinih zrn ali kosmičev) in energije. Skupaj predstavljajo glavni delež proizvodnih stroškov. Opozoriti je treba, da je trg sojinih zrn nestabilen in da so zanj značilna znatna letna ali celo mesečna nihanja.

| (120) | Glede na znatne razlike med prodajnimi cenami različnih vrst izdelka v preiskavi je razvoj povprečnih prodajnih cen treba analizirati previdno, saj na vsako spremembo povprečne cene močno vpliva vsaka sprememba v ponudbi izdelkov.

  Razpredelnica 10 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu EU (EUR/tono) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki |

(120)

Glede na znatne razlike med prodajnimi cenami različnih vrst izdelka v preiskavi je razvoj povprečnih prodajnih cen treba analizirati previdno, saj na vsako spremembo povprečne cene močno vpliva vsaka sprememba v ponudbi izdelkov.

Razpredelnica 10

2007

2008

2009

OP

Cena na enoto na trgu EU (EUR/tono)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

108

118

115

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki

(i)   
  Višina stopnje dampinga

| (121) | Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz LRK vpliva dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(121)

Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz LRK vpliva dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

(j)   
  Zaloge

| (122) | Med letom 2007 in OP je raven končnih zalog na splošno ostala stabilna. Opozoriti je treba, da zaloge predstavljajo precej majhen delež letne proizvodnje, zato je pomembnost tega kazalca pri analizi škode omejena.

  Razpredelnica 11 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 90 | 110 | 99 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki |

(122)

Med letom 2007 in OP je raven končnih zalog na splošno ostala stabilna. Opozoriti je treba, da zaloge predstavljajo precej majhen delež letne proizvodnje, zato je pomembnost tega kazalca pri analizi škode omejena.

Razpredelnica 11

2007

2008

2009

OP

Končne zaloge (v tonah)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

90

110

99

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki

(k)   
  Plače

| (123) | Med letom 2007 in OP so se letni stroški dela povečali za 7 %. Med letoma 2007 in 2008 so se povečali za 5 %, leta 2009 so se zmanjšali za 2 odstotni točki, pozneje v OP pa so se povečali za 4 odstotne točke.

  Razpredelnica 12 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela (EUR) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 105 | 103 | 107 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki |

(123)

Med letom 2007 in OP so se letni stroški dela povečali za 7 %. Med letoma 2007 in 2008 so se povečali za 5 %, leta 2009 so se zmanjšali za 2 odstotni točki, pozneje v OP pa so se povečali za 4 odstotne točke.

Razpredelnica 12

2007

2008

2009

OP

Letni stroški dela (EUR)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

105

103

107

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki

(l)   
  Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (124) | V obravnavanem obdobju je dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu EU, izražena kot odstotek neto prodaje, zelo nihala. Industrija Unije je imela v letih 2007 in 2009 dobiček, leta 2008 in v OP pa je imela veliko izgubo. Nihanje dobičkonosnosti je morda odraz nihanj na trgu sojinih zrn.

  Razpredelnica 13 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost EU (% neto prodaje) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | –89 | 10 | –45 |
| Donosnost naložb (dobiček v % neto knjižne vrednosti naložb) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | – 160 | –9 | – 109 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki |

(124)

V obravnavanem obdobju je dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka nepovezanim strankam na trgu EU, izražena kot odstotek neto prodaje, zelo nihala. Industrija Unije je imela v letih 2007 in 2009 dobiček, leta 2008 in v OP pa je imela veliko izgubo. Nihanje dobičkonosnosti je morda odraz nihanj na trgu sojinih zrn.

Razpredelnica 13

2007

2008

2009

OP

Dobičkonosnost EU (% neto prodaje)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

–89

10

–45

Donosnost naložb (dobiček v % neto knjižne vrednosti naložb)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

– 160

–9

– 109

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki

| (125) | Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je bila na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(125)

Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je bila na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti.

(m)   
  Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (126) | Neto denarni tok iz poslovanja je v obravnavanem obdobju znatno nihal. Leta 2007 je bil pozitiven, leta 2008 se je poslabšal in je bil negativen, leta 2009 se je zopet izboljšal, v OP pa je bil ponovno negativen. Denarni tok je na splošno sledil trendu dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(126)

Neto denarni tok iz poslovanja je v obravnavanem obdobju znatno nihal. Leta 2007 je bil pozitiven, leta 2008 se je poslabšal in je bil negativen, leta 2009 se je zopet izboljšal, v OP pa je bil ponovno negativen. Denarni tok je na splošno sledil trendu dobičkonosnosti.

| (127) | Ni dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker je vključena v večjo skupino.

  Razpredelnica 14 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (EUR) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | –93 | 24 | –7 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki |

(127)

Ni dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker je vključena v večjo skupino.

Razpredelnica 14

2007

2008

2009

OP

Denarni tok (EUR)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

–93

24

–7

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki

(n)   
  Naložbe

| (128) | Med letoma 2007 in 2008 so se letne naložbe v proizvodnjo podobnega izdelka povečale za 4 %, leta 2009 pa za nadaljnjih 29 odstotnih točk. V OP so se nekoliko zmanjšale, in sicer za 5 odstotnih točk. Naložbe so se v obravnavanem obdobju na splošno povečale za 28 %.

  Razpredelnica 15 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (v EUR) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 104 | 133 | 128 |
| Vir: | Izpolnjeni vprašalniki |

(128)

Med letoma 2007 in 2008 so se letne naložbe v proizvodnjo podobnega izdelka povečale za 4 %, leta 2009 pa za nadaljnjih 29 odstotnih točk. V OP so se nekoliko zmanjšale, in sicer za 5 odstotnih točk. Naložbe so se v obravnavanem obdobju na splošno povečale za 28 %.

Razpredelnica 15

2007

2008

2009

OP

Neto naložbe (v EUR)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2007 = 100)

100

104

133

128

Vir:

Izpolnjeni vprašalniki

5.   SKLEP O ŠKODI

| (129) | Analiza podatkov kaže, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala svojo proizvodnjo, izkoriščenost zmogljivosti, prodajo, zaposlovanje in produktivnost. Stroški plač so se poleg tega povečali. |
| --- | --- |

(129)

Analiza podatkov kaže, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala svojo proizvodnjo, izkoriščenost zmogljivosti, prodajo, zaposlovanje in produktivnost. Stroški plač so se poleg tega povečali.

| (130) | To negativno sliko pa je ublažilo dejstvo, da se je večina teh kazalnikov razvila v pozitivno smer med letom 2009 in OP (2010). Med letoma 2009 in 2010 (OP) sta se zlasti povečali proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti, in sicer za 9 odstotnih točk; prodaja EU in tržni delež EU sta se povečala za 6 oziroma 7 odstotnih točk; zaposlovanje se je povečalo za 2 odstotni točki, produktivnost pa se je povečala za celo 8 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(130)

To negativno sliko pa je ublažilo dejstvo, da se je večina teh kazalnikov razvila v pozitivno smer med letom 2009 in OP (2010). Med letoma 2009 in 2010 (OP) sta se zlasti povečali proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti, in sicer za 9 odstotnih točk; prodaja EU in tržni delež EU sta se povečala za 6 oziroma 7 odstotnih točk; zaposlovanje se je povečalo za 2 odstotni točki, produktivnost pa se je povečala za celo 8 odstotnih točk.

| (131) | Tudi tržni delež industrije Unije je v obravnavanem obdobju na splošno ostal stabilen. Leta 2008 se je zmanjšal, leta 2009 pa se je že povečal. Leta 2010 je dosegel vrednost, ki je bila zelo blizu vrednosti iz leta 2007. |
| --- | --- |

(131)

Tudi tržni delež industrije Unije je v obravnavanem obdobju na splošno ostal stabilen. Leta 2008 se je zmanjšal, leta 2009 pa se je že povečal. Leta 2010 je dosegel vrednost, ki je bila zelo blizu vrednosti iz leta 2007.

| (132) | Dobičkonosnost ter donosnost naložb in denarni tok (slednja sta tesno povezana z dobičkonosnostjo) kažejo neenotno sliko ekonomskega položaja industrije Unije. Na splošno so se zmanjšali (med letom 2007 in OP), hkrati pa znatno nihajo in kažejo na nestabilno naravo trga. |
| --- | --- |

(132)

Dobičkonosnost ter donosnost naložb in denarni tok (slednja sta tesno povezana z dobičkonosnostjo) kažejo neenotno sliko ekonomskega položaja industrije Unije. Na splošno so se zmanjšali (med letom 2007 in OP), hkrati pa znatno nihajo in kažejo na nestabilno naravo trga.

| (133) | Neto naložbe so se med letoma 2007 in 2009 jasno povečevale (za 33 %), leta 2010 (OP) pa so se le rahlo zmanjšale (za 5 odstotnih točk). |
| --- | --- |

(133)

Neto naložbe so se med letoma 2007 in 2009 jasno povečevale (za 33 %), leta 2010 (OP) pa so se le rahlo zmanjšale (za 5 odstotnih točk).

| (134) | Tudi dejanska stopnja izgube, ki jo je utrpela industrija Unije v OP, je razmeroma majhna. |
| --- | --- |

(134)

Tudi dejanska stopnja izgube, ki jo je utrpela industrija Unije v OP, je razmeroma majhna.

| (135) | Glede na navedeno se sklene, da je industrija Unije utrpela določeno škodo. Vendar glede na razmeroma nepomembno stopnjo dejanske škode, ki jo je utrpela industrija Unije v OP, in glede na znake okrevanja proti koncu obravnavanega obdobja navedene škode ni mogoče označiti za znatno v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(135)

Glede na navedeno se sklene, da je industrija Unije utrpela določeno škodo. Vendar glede na razmeroma nepomembno stopnjo dejanske škode, ki jo je utrpela industrija Unije v OP, in glede na znake okrevanja proti koncu obravnavanega obdobja navedene škode ni mogoče označiti za znatno v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

| (136) | Po razkritju dokončnih ugotovitev je pritožnik trdil, da bi bilo v tem primeru škodo treba označiti za znatno, ker so bile v nekaterih drugih primerih z domnevno podobnimi okoliščinami (tj. pozitivnimi trendi proti koncu obravnavanega obdobja) (11) ugotovitve drugačne. Pritožnik je tudi trdil, da sta preučevanje poznejšega dela obravnavanega obdobja in sklepanje na podlagi znakov okrevanja v navedenem obdobju v nasprotju s pravom STO (12). |
| --- | --- |

(136)

Po razkritju dokončnih ugotovitev je pritožnik trdil, da bi bilo v tem primeru škodo treba označiti za znatno, ker so bile v nekaterih drugih primerih z domnevno podobnimi okoliščinami (tj. pozitivnimi trendi proti koncu obravnavanega obdobja) (11) ugotovitve drugačne. Pritožnik je tudi trdil, da sta preučevanje poznejšega dela obravnavanega obdobja in sklepanje na podlagi znakov okrevanja v navedenem obdobju v nasprotju s pravom STO (12).

| (137) | V zvezi s tem se opozarja, da je treba vsak primer presojati posebej. V tem primeru preiskava ni ugotovila samo jasnih znakov okrevanja industrije Unije proti koncu obravnavanega obdobja, ampak tudi da je bila razsežnost negativnih trendov razmeroma omejena. Tržni delež industrije Unije je na primer ostal stabilen in na splošno razmeroma visok, izkoriščenost zmogljivosti se je nekoliko zmanjšala, vendar je ostala nad 80 %, naložbe pa so se povečale. Nasprotno pa je v primeru oksalne kisline
   (13) industrija Unije na primer izgubila tržni delež v OP za 9 % v primerjavi s prvim letom obdobja preiskave škode (14). V primeru citronske kisline
   (15) je bila izguba tržnega deleža podobna, naložbe pa so se zmanjšale (16). |
| --- | --- |

(137)

V zvezi s tem se opozarja, da je treba vsak primer presojati posebej. V tem primeru preiskava ni ugotovila samo jasnih znakov okrevanja industrije Unije proti koncu obravnavanega obdobja, ampak tudi da je bila razsežnost negativnih trendov razmeroma omejena. Tržni delež industrije Unije je na primer ostal stabilen in na splošno razmeroma visok, izkoriščenost zmogljivosti se je nekoliko zmanjšala, vendar je ostala nad 80 %, naložbe pa so se povečale. Nasprotno pa je v primeru oksalne kisline
   (13) industrija Unije na primer izgubila tržni delež v OP za 9 % v primerjavi s prvim letom obdobja preiskave škode (14). V primeru citronske kisline
   (15) je bila izguba tržnega deleža podobna, naložbe pa so se zmanjšale (16).

| (138) | Kar zadeva obveznosti STO, se citirano poročilo ugotovitvenega sveta nanaša na popolnoma drugačno situacijo, v kateri je preiskovalni organ analiziral samo delne podatke za zgolj šest mesecev vsakega od treh zaporednih let in utemeljil svoje ugotovitve na tej nepopolni analizi. Situacija v sedanjem primeru je očitno drugačna, saj analiza škode zajema podatke celotnih štirih zaporednih let in poleg tega je nekoliko poudarjeno dejstvo, da je do konca navedenega štiriletnega obdobja več analiziranih trendov doživelo pozitiven razvoj v primerjavi z letom pred OP. |
| --- | --- |

(138)

Kar zadeva obveznosti STO, se citirano poročilo ugotovitvenega sveta nanaša na popolnoma drugačno situacijo, v kateri je preiskovalni organ analiziral samo delne podatke za zgolj šest mesecev vsakega od treh zaporednih let in utemeljil svoje ugotovitve na tej nepopolni analizi. Situacija v sedanjem primeru je očitno drugačna, saj analiza škode zajema podatke celotnih štirih zaporednih let in poleg tega je nekoliko poudarjeno dejstvo, da je do konca navedenega štiriletnega obdobja več analiziranih trendov doživelo pozitiven razvoj v primerjavi z letom pred OP.

| (139) | Glede na navedeno se dokončno sklene, da se škoda, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije, ne označi za znatno v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(139)

Glede na navedeno se dokončno sklene, da se škoda, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije, ne označi za znatno v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   UVOD

| (140) | Komisija je brez poseganja v ugotovitev, da škoda ni bila znatna, in ob predpostavki, da bi se škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, lahko označila za znatno, preučila morebitno vzročno zvezo. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je brez poseganja v ugotovitev, da škoda ni bila znatna, in ob predpostavki, da bi se škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, lahko označila za znatno, preučila morebitno vzročno zvezo.

| (141) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe preučila, ali je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, morebiti povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti drugi dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(141)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe preučila, ali je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, morebiti povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti drugi dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

2.   UČINKI DAMPINŠKEGA UVOZA

| (142) | Uvoz zadevnega izdelka se je med letom 2007 in OP na splošno povečal za 15 %, njegov ustrezni tržni delež pa se je kljub zmanjšanju povpraševanja na trgu Unije povečal za 25 %. Navedeni razvoj je na splošno sovpadal z oslabljenim ekonomskim položajem industrije Unije. Medtem ko je industriji Unije uspelo ohraniti svoj tržni delež, je kitajski uvoz pridobil več kot 5 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(142)

Uvoz zadevnega izdelka se je med letom 2007 in OP na splošno povečal za 15 %, njegov ustrezni tržni delež pa se je kljub zmanjšanju povpraševanja na trgu Unije povečal za 25 %. Navedeni razvoj je na splošno sovpadal z oslabljenim ekonomskim položajem industrije Unije. Medtem ko je industriji Unije uspelo ohraniti svoj tržni delež, je kitajski uvoz pridobil več kot 5 odstotnih točk.

| (143) | Na prvi pogled bi se tako lahko zdelo, da je med uvozom iz LRK in škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije, vzročna zveza. |
| --- | --- |

(143)

Na prvi pogled bi se tako lahko zdelo, da je med uvozom iz LRK in škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije, vzročna zveza.

| (144) | Vendar ni videti, da bi podrobnejša analiza učinkov dampinškega uvoza na položaj industrije Unije pokazala jasno povezavo. Čeprav se je na primer uvoz iz LRK med letoma 2007 in 2008 komaj povečal (uvodna izjava 101) in se je cena CIF uvoza povečala za 48 odstotnih točk (uvodna izjava 103), je industrija Unije leta 2008 utrpela znatno izgubo in izgubila nekaj tržnega deleža. Ko pa se je nasprotno kitajski uvoz med letoma 2008 in 2009 povečal za 26 % in je cena CIF uvoza padla za 11 odstotnih točk, je industrija Unije ohranila svoj tržni delež in je okrevala od izgube iz leta 2008. Tudi med letom 2009 in OP, ko je uvoz iz LRK ohranil svojo prisotnost na trgu Unije, se je položaj industrije Unije občutno izboljšal, kot je navedeno v analizi škode. |
| --- | --- |

(144)

Vendar ni videti, da bi podrobnejša analiza učinkov dampinškega uvoza na položaj industrije Unije pokazala jasno povezavo. Čeprav se je na primer uvoz iz LRK med letoma 2007 in 2008 komaj povečal (uvodna izjava 101) in se je cena CIF uvoza povečala za 48 odstotnih točk (uvodna izjava 103), je industrija Unije leta 2008 utrpela znatno izgubo in izgubila nekaj tržnega deleža. Ko pa se je nasprotno kitajski uvoz med letoma 2008 in 2009 povečal za 26 % in je cena CIF uvoza padla za 11 odstotnih točk, je industrija Unije ohranila svoj tržni delež in je okrevala od izgube iz leta 2008. Tudi med letom 2009 in OP, ko je uvoz iz LRK ohranil svojo prisotnost na trgu Unije, se je položaj industrije Unije občutno izboljšal, kot je navedeno v analizi škode.

| (145) | Ta odsotnost povezanosti med uvozom iz LRK in trendi kazalnikov škode jasno nakazuje, da so drugi dejavniki prispevali k škodi, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije, ali jo celo povzročili. To vprašanje bo obravnavano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(145)

Ta odsotnost povezanosti med uvozom iz LRK in trendi kazalnikov škode jasno nakazuje, da so drugi dejavniki prispevali k škodi, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije, ali jo celo povzročili. To vprašanje bo obravnavano v nadaljevanju.

3.   UČINKI DRUGIH DEJAVNIKOV

| (146) | Druga dva dejavnika, ki sta bila preučena v zvezi z vzročno zvezo, sta: (i) zmanjšanje povpraševanja Unije, kar je verjetno delno povezano s finančno in gospodarsko krizo v letih 2008/2009, ter (ii) nestabilnost trga sojinih zrn. |
| --- | --- |

(146)

Druga dva dejavnika, ki sta bila preučena v zvezi z vzročno zvezo, sta: (i) zmanjšanje povpraševanja Unije, kar je verjetno delno povezano s finančno in gospodarsko krizo v letih 2008/2009, ter (ii) nestabilnost trga sojinih zrn.

(i)   Zmanjšanje povpraševanja Unije, kar je verjetno delno povezano s finančno in gospodarsko krizo v letih 2008/2009

| (147) | V obravnavanem obdobju je mogoče opaziti zmanjšanje potrošnje Unije, in sicer za 8 %, če se leto 2007 primerja z letom 2010 (OP). Več dejavnikov škode se je razvilo na enak način kot ta dejavnik. Obseg prodaje industrije EU se je na primer tudi zmanjšal za 8 %, če se primerjata obe navedeni obdobji. Druga primera sta zaposlovanje (za 7 % nižje leta 2010 kot leta 2007) in produktivnost (tudi za 7 % nižja leta 2010 kot leta 2007). Zato je jasno, da je zmanjšanje povpraševanja, ne glede na razloge zanj, glavni dejavnik pri razvoju položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(147)

V obravnavanem obdobju je mogoče opaziti zmanjšanje potrošnje Unije, in sicer za 8 %, če se leto 2007 primerja z letom 2010 (OP). Več dejavnikov škode se je razvilo na enak način kot ta dejavnik. Obseg prodaje industrije EU se je na primer tudi zmanjšal za 8 %, če se primerjata obe navedeni obdobji. Druga primera sta zaposlovanje (za 7 % nižje leta 2010 kot leta 2007) in produktivnost (tudi za 7 % nižja leta 2010 kot leta 2007). Zato je jasno, da je zmanjšanje povpraševanja, ne glede na razloge zanj, glavni dejavnik pri razvoju položaja industrije Unije.

| (148) | Čeprav razlog za zmanjšanje povpraševanja ni neposrednega pomena za analizo vzročne zveze, je zelo verjetno, da je to zmanjšanje vsaj delno povzročila finančna in gospodarska kriza. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je povpraševanje zmanjšalo zlasti med letoma 2008 in 2009. Zaradi tega časovnega sovpadanja je zmanjšanje za 8 odstotnih točk med letoma 2008 in 2009 po vsej verjetnosti povezano z gospodarsko krizo. Zato bi lahko trdili, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila gospodarska kriza in s tem posledično zmanjšanje povpraševanja. |
| --- | --- |

(148)

Čeprav razlog za zmanjšanje povpraševanja ni neposrednega pomena za analizo vzročne zveze, je zelo verjetno, da je to zmanjšanje vsaj delno povzročila finančna in gospodarska kriza. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je povpraševanje zmanjšalo zlasti med letoma 2008 in 2009. Zaradi tega časovnega sovpadanja je zmanjšanje za 8 odstotnih točk med letoma 2008 in 2009 po vsej verjetnosti povezano z gospodarsko krizo. Zato bi lahko trdili, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila gospodarska kriza in s tem posledično zmanjšanje povpraševanja.

| (149) | Poleg tega je treba opozoriti, da je družba Solae Belgium v svojem letnem poročilu iz leta 2009 priznala, da so na finančni položaj družbe negativno vplivali nižji prihodki iz naložb, kar je povzročila finančna kriza. |
| --- | --- |

(149)

Poleg tega je treba opozoriti, da je družba Solae Belgium v svojem letnem poročilu iz leta 2009 priznala, da so na finančni položaj družbe negativno vplivali nižji prihodki iz naložb, kar je povzročila finančna kriza.

| (150) | Prav tako je treba ponovno poudariti, da je industrija Unije med letom 2009 in OP svoj ekonomski položaj izboljšala. To izboljšanje jasno sovpada s splošnim gospodarskim okrevanjem. |
| --- | --- |

(150)

Prav tako je treba ponovno poudariti, da je industrija Unije med letom 2009 in OP svoj ekonomski položaj izboljšala. To izboljšanje jasno sovpada s splošnim gospodarskim okrevanjem.

| (151) | Glede na navedeno velja, da je bilo zmanjšanje povpraševanja, ki ga je verjetno delno povzročila gospodarska kriza, glavni razlog za škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(151)

Glede na navedeno velja, da je bilo zmanjšanje povpraševanja, ki ga je verjetno delno povzročila gospodarska kriza, glavni razlog za škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije.

| (152) | Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da škode ni povzročila finančna in gospodarska kriza, vendar v zvezi s tem ni predložil prepričljivega argumenta, ampak se je samo skliceval na več drugih primerov (17), v katerih so bile ugotovitve drugačne. |
| --- | --- |

(152)

Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da škode ni povzročila finančna in gospodarska kriza, vendar v zvezi s tem ni predložil prepričljivega argumenta, ampak se je samo skliceval na več drugih primerov (17), v katerih so bile ugotovitve drugačne.

| (153) | V zvezi s tem se ponovno poudarja, da je treba vsak primer presojati posebej. V tem primeru sicer ni jasne povezave med dampinškim uvozom in položajem industrije Unije, vendar je k slabemu položaju industrije Unije kljub temu prispevalo zmanjšanje povpraševanja, ki ga je verjetno delno povzročila gospodarska kriza. Kot je navedeno, je bilo to pravzaprav v določeni meri izrecno priznano v letnem poročilu družbe Solae Belgium za leto 2009. |
| --- | --- |

(153)

V zvezi s tem se ponovno poudarja, da je treba vsak primer presojati posebej. V tem primeru sicer ni jasne povezave med dampinškim uvozom in položajem industrije Unije, vendar je k slabemu položaju industrije Unije kljub temu prispevalo zmanjšanje povpraševanja, ki ga je verjetno delno povzročila gospodarska kriza. Kot je navedeno, je bilo to pravzaprav v določeni meri izrecno priznano v letnem poročilu družbe Solae Belgium za leto 2009.

| (154) | Vendar je med primeri, na katere se je skliceval pritožnik, in sedanjim primerom, opaziti večje razlike. Nekaj teh razlik je navedenih v naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(154)

Vendar je med primeri, na katere se je skliceval pritožnik, in sedanjim primerom, opaziti večje razlike. Nekaj teh razlik je navedenih v naslednjih uvodnih izjavah.

| (155) | V primeru oksalne kisline (18) se je industrija Unije zmanjšala, čeprav so nekateri kazalniki med letom 2009 in OP pokazali pozitivni razvoj, v sedanjem primeru pa se je povečala skoraj do stopnje iz leta 2007 (19). Poleg tega v primeru oksalne kisline ni zajeta povezava med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in trendi kazalnikov škode za vsako leto, kar je značilno za sedanji primer. Drugačni so tudi trendi dobičkonosnosti, v sedanjem primeru dobičkonosnost namreč zelo niha. Kot zadnje pa je trg v sedanjem primeru zelo nestabilen. |
| --- | --- |

(155)

V primeru oksalne kisline (18) se je industrija Unije zmanjšala, čeprav so nekateri kazalniki med letom 2009 in OP pokazali pozitivni razvoj, v sedanjem primeru pa se je povečala skoraj do stopnje iz leta 2007 (19). Poleg tega v primeru oksalne kisline ni zajeta povezava med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in trendi kazalnikov škode za vsako leto, kar je značilno za sedanji primer. Drugačni so tudi trendi dobičkonosnosti, v sedanjem primeru dobičkonosnost namreč zelo niha. Kot zadnje pa je trg v sedanjem primeru zelo nestabilen.

| (156) | V primeru tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken (20) se je tržni delež industrije Unije vsako leto zmanjševal, skupno za 12 odstotnih točk (21). Istočasno se je tržni delež kitajskega uvoza vsako leto stalno povečeval, skupaj za 12,4 odstotnih točk (22). V sedanjem primeru je tržni delež kitajskega uvoza naraščal do leta 2009, med letoma 2009 in OP pa se je spet zmanjšal. Istočasno se je tržni delež industrije Unije zmanjšal že leta 2008, nato pa se je naenkrat spet povečal skoraj do stopnje iz leta 2007. |
| --- | --- |

(156)

V primeru tkanin z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken (20) se je tržni delež industrije Unije vsako leto zmanjševal, skupno za 12 odstotnih točk (21). Istočasno se je tržni delež kitajskega uvoza vsako leto stalno povečeval, skupaj za 12,4 odstotnih točk (22). V sedanjem primeru je tržni delež kitajskega uvoza naraščal do leta 2009, med letoma 2009 in OP pa se je spet zmanjšal. Istočasno se je tržni delež industrije Unije zmanjšal že leta 2008, nato pa se je naenkrat spet povečal skoraj do stopnje iz leta 2007.

| (157) | V primeru steklenih vlaken (23) se je tržni delež dampinškega uvoza vsako leto stalno povečeval, skupaj za 6,3 odstotnih točk (24). |
| --- | --- |

(157)

V primeru steklenih vlaken (23) se je tržni delež dampinškega uvoza vsako leto stalno povečeval, skupaj za 6,3 odstotnih točk (24).

| (158) | V primeru keramičnih ploščic (25) se je tržni delež dampinškega uvoza enakomerno povečeval (26). Poleg tega je bil razvoj zalog zelo različen. V primeru keramičnih ploščic je povečanje pomenilo pomenljiv dejavnik škode (27). Nazadnje je preiskava primera keramičnih ploščic pokazala, da ne glede na okrevanje gradbenega sektorja (28) kazalniki industrije Unije še naprej sledijo padajočemu trendu. |
| --- | --- |

(158)

V primeru keramičnih ploščic (25) se je tržni delež dampinškega uvoza enakomerno povečeval (26). Poleg tega je bil razvoj zalog zelo različen. V primeru keramičnih ploščic je povečanje pomenilo pomenljiv dejavnik škode (27). Nazadnje je preiskava primera keramičnih ploščic pokazala, da ne glede na okrevanje gradbenega sektorja (28) kazalniki industrije Unije še naprej sledijo padajočemu trendu.

| (159) | V primeru maščobnih alkoholov (29) se je razvoj kazalnikov škode med letom 2009 in OP razlikoval od sedanjega primera (npr. zmanjšanje zaposlovanja) (30), v istem obdobju pa sta se povečala tudi obseg in tržni delež dampinškega uvoza (31). |
| --- | --- |

(159)

V primeru maščobnih alkoholov (29) se je razvoj kazalnikov škode med letom 2009 in OP razlikoval od sedanjega primera (npr. zmanjšanje zaposlovanja) (30), v istem obdobju pa sta se povečala tudi obseg in tržni delež dampinškega uvoza (31).

| (160) | Zato je treba trditev pritožnika zavrniti. |
| --- | --- |

(160)

Zato je treba trditev pritožnika zavrniti.

(ii)   Nestabilnost trga sojinih zrn

| (161) | Kot je bilo že navedeno, dobičkonosnost industrije Unije znatno niha, kar kaže na nestabilnost trga. |
| --- | --- |

(161)

Kot je bilo že navedeno, dobičkonosnost industrije Unije znatno niha, kar kaže na nestabilnost trga.

| (162) | Navedena nestabilnost je tesno povezana z nihanjem na trgu surovin. Za gotovinski trg z glavno surovino (sojina zrna) so običajno značilna znatna mesečna in letna nihanja (32), pri čemer so cene končnega izdelka (zadevni izdelek) običajno precej stabilna (ker temeljijo na dolgoročnih pogodbah). Zato je raven dobičkonosnosti za izdelek v preiskavi zelo odvisna od trenutne situacije na trgu sojinih zrn. |
| --- | --- |

(162)

Navedena nestabilnost je tesno povezana z nihanjem na trgu surovin. Za gotovinski trg z glavno surovino (sojina zrna) so običajno značilna znatna mesečna in letna nihanja (32), pri čemer so cene končnega izdelka (zadevni izdelek) običajno precej stabilna (ker temeljijo na dolgoročnih pogodbah). Zato je raven dobičkonosnosti za izdelek v preiskavi zelo odvisna od trenutne situacije na trgu sojinih zrn.

| (163) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je cena sojinih zrn leta 2008 dejansko dvignila, kar je pomembno vplivalo na dobičkonosnost in splošen položaj industrije Unije. Pritožnik je sam priznal, da je dvig cen sojinih zrn prispeval k slabemu položaju leta 2008. |
| --- | --- |

(163)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je cena sojinih zrn leta 2008 dejansko dvignila, kar je pomembno vplivalo na dobičkonosnost in splošen položaj industrije Unije. Pritožnik je sam priznal, da je dvig cen sojinih zrn prispeval k slabemu položaju leta 2008.

| (164) | Glede na navedeno je jasno, da je bila tudi nestabilnost trga sojinih zrn eden od glavnih razlogov za škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(164)

Glede na navedeno je jasno, da je bila tudi nestabilnost trga sojinih zrn eden od glavnih razlogov za škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije.

| (165) | Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da tudi nestabilnost cen sojinih zrn ne bi mogla prekiniti vzročne zveze in je zato relevantna samo za izgubo leta 2008. Vendar v zvezi s tem ni predložil nobenega trdnega dokaza. |
| --- | --- |

(165)

Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da tudi nestabilnost cen sojinih zrn ne bi mogla prekiniti vzročne zveze in je zato relevantna samo za izgubo leta 2008. Vendar v zvezi s tem ni predložil nobenega trdnega dokaza.

| (166) | Opozoriti je treba, da dvigi cen sojinih zrn sovpadajo s slabo finančno uspešnostjo industrije Unije in da glede na to, da so se visoke cene sojinih zrn štele za glavni vzrok izgube leta 2008, ni posebnega razloga, da bi izgubo leta 2010, ki sovpada z drugim dvigom cen sojinih zrn, obravnavali kako drugače. |
| --- | --- |

(166)

Opozoriti je treba, da dvigi cen sojinih zrn sovpadajo s slabo finančno uspešnostjo industrije Unije in da glede na to, da so se visoke cene sojinih zrn štele za glavni vzrok izgube leta 2008, ni posebnega razloga, da bi izgubo leta 2010, ki sovpada z drugim dvigom cen sojinih zrn, obravnavali kako drugače.

| (167) | Zato je treba trditev pritožnika zavrniti. |
| --- | --- |

(167)

Zato je treba trditev pritožnika zavrniti.

4.   SKLEP O VZROČNI ZVEZI

| (168) | Drugi dejavniki, zlasti zmanjšanje povpraševanja (kar je verjetno delno povzročila gospodarska kriza v letih 2008/2009) in nestabilnost trga z glavno surovino, so bili pomembni vzroki za škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(168)

Drugi dejavniki, zlasti zmanjšanje povpraševanja (kar je verjetno delno povzročila gospodarska kriza v letih 2008/2009) in nestabilnost trga z glavno surovino, so bili pomembni vzroki za škodo, ki jo je morebiti utrpela industrija Unije.

| (169) | Ker so navedeni drugi dejavniki prekinili vzročno zvezo, celo ob predpostavki, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, ni mogoče zaključiti, da je škodo povzročil dampinški uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(169)

Ker so navedeni drugi dejavniki prekinili vzročno zvezo, celo ob predpostavki, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, ni mogoče zaključiti, da je škodo povzročil dampinški uvoz iz LRK.

F.   INTERES UNIJE

| (170) | Ker je bilo ugotovljeno, da industrija Unije ni utrpela znatne škode, in ker so v vsakem primeru drugi dejavniki prekinili vzročno zvezo med dampinškim uvozom in navedeno škodo, interesa Unije ni treba preučiti. |
| --- | --- |

(170)

Ker je bilo ugotovljeno, da industrija Unije ni utrpela znatne škode, in ker so v vsakem primeru drugi dejavniki prekinili vzročno zvezo med dampinškim uvozom in navedeno škodo, interesa Unije ni treba preučiti.

G.   USTAVITEV POSTOPKA

| (171) | Glede na ugotovitve v zvezi s tem, da industrija Unije ni utrpela znatne škode in da ni vzročne zveze, bi bilo v skladu s členom 9 osnovne uredbe treba ustaviti postopek brez uvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(171)

Glede na ugotovitve v zvezi s tem, da industrija Unije ni utrpela znatne škode in da ni vzročne zveze, bi bilo v skladu s členom 9 osnovne uredbe treba ustaviti postopek brez uvedbe ukrepov.

| (172) | Vse zadevne strani so bile obveščene o dokončnih ugotovitvah in o namenu ustavitve postopka ter so imele možnost predložiti pripombe. Njihove pripombe so bile obravnavane, vendar niso spremenile navedenih ugotovitev – |
| --- | --- |

(172)

Vse zadevne strani so bile obveščene o dokončnih ugotovitvah in o namenu ustavitve postopka ter so imele možnost predložiti pripombe. Njihove pripombe so bile obravnavane, vendar niso spremenile navedenih ugotovitev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protidampinški postopek glede uvoza nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske se ustavi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 27. junija 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 121, 19.4.2011, str. 71.

2

(3)  Pritožnik kljub povezanosti s kitajsko skupino proizvajalcev izvoznikov velja za proizvajalca Unije, zlasti ker razpoložljivi dokazi kažejo, da je izvoz navedene povezane skupine v EU zelo omejen.

3

(4)  V vednost, vložnik B je povezan s pritožnikom.

4

(5)  Poročilo pritožbenega organa STO z dne 15. julija 2011, WT/DS397/AB/R, Evropska skupnost – Dokončni protidampinški ukrepi za nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla iz Kitajske.

5

Evropska skupnost – Dokončni protidampinški ukrepi za nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla iz Kitajske

(6)  Glej uvodno izjavo 319 navedenega poročila pritožbenega organa z dne 15. julija 2011.

6

(7)  UL L 270, 29.9.2006, str. 4.

7

(8)  UL L 118, 19.5.2000, str. 6.

8

(9)  UL L 209, 17.8.2011, str. 24.

9

(10)  UL L 323, 10.12.2009, str. 48.

10

(11)  Pritožnik citira zlasti oksalno kislino iz Indije in Kitajske (UL L 275, 20.10.2011, str. 1) ter citronsko kislino iz Kitajske (UL L 143, 3.6.2008, str. 13).

11

oksalno kislino iz Indije in Kitajske

citronsko kislino iz Kitajske

(12)  Pritožnik se sklicuje na končno poročilo ugotovitvenega sveta v sporu WT/DS331/R Mehika – Protidampinški ukrepi za jeklene cevi iz Gvatemale.

12

(13)  UL L 106, 18.4.2012, str. 1.

13

(14)  Glej uvodno izjavo 77 Uredbe Komisije (EU) št. 1043/2011 o uvedbi začasne dajatve (UL L 275, 20.10.2011, str. 1).

14

(15)  UL L 323, 3.12.2008, str. 1.

15

(16)  Glej uvodni izjavi 68 oziroma 72 Uredbe Komisije (ES) št. 488/2008 o uvedbi začasne dajatve (UL L 143, 3.6.2008, str. 13).

16

(17)  Tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken iz LRK (UL L 43, 17.2.2011, str. 9); oksalna kislina iz Indije in LRK (UL L 275, 20.10.2011, str. 1); steklena vlakna iz LRK (UL L 67, 15.3.2011, str. 1) ter keramične ploščice iz LRK (UL L 70, 17.3.2011, str. 5).

17

Tkanine z odprto mrežno strukturo iz steklenih vlaken iz LRK

oksalna kislina iz Indije in LRK

steklena vlakna iz LRK

keramične ploščice iz LRK

(18)  UL L 275, 20.10.2011, str. 1.

18

(19)  Ibid, uvodna izjava 75.

19

(20)  UL L 43, 17.2.2011, str. 9.

20

(21)  Ibid, uvodna izjava 75.

21

(22)  Ibid, uvodna izjava 66.

22

(23)  UL L 67, 15.3.2011, str. 1.

23

(24)  Ibid, uvodna izjava 64.

24

(25)  UL L 70, 17.3.2011, str. 5.

25

(26)  Ibid, uvodna izjava 73.

26

(27)  Ibid, uvodne izjave od 93 do 95 in 125.

27

(28)  Ibid, uvodna izjava 124.

28

(29)  UL L 122, 11.5.2011, str. 47.

29

(30)  Ibid, uvodna izjava 85.

30

(31)  Ibid, uvodna izjava 70.

31

(32)  Javno dostopni podatki (glej na primer http://www.indexmundi.com) kažejo, da so mesečna nihanja cen sojinih zrn celo +/–15 %.

32

---

Popravki

| 28.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 168/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 168/55

---

Popravek Uredbe Sveta (EU) št. 377/2012 z dne 3. maja 2012 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom, ki ogrožajo mir, varnost in stabilnost v Republiki Gvineji Bissau

(
  Uradni list Evropske unije L 119 z dne 4. maja 2012
  )

Stran 3, člen 8(1):

besedilo:

„1.   Ne glede na veljavna pravila o poročanju, zaupnosti in poslovni skrivnosti fizične in pravne osebe, subjekti ter organi, našteti v Prilogi I:

| (a) | pristojnemu organu, ...“ |
| --- | --- |

(a)

pristojnemu organu, ...“

se glasi:

„1.   Ne glede na veljavna pravila o poročanju, zaupnosti in poslovni skrivnosti fizične in pravne osebe, subjekti ter organi:

| (a) | pristojnemu organu, ...“. |
| --- | --- |

(a)

pristojnemu organu, ...“.

---