# Uradni list L 203/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.203.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 203 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5531. julij 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.203.slv

Uradni list

Evropske unije

L 203

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5531. julij 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 692/2012 z dne 24. julija 2012 o spremembi uredb (EU) št. 43/2012 in (EU) št. 44/2012 glede zaščite mante in nekaterih ribolovnih možnosti | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 693/2012 z dne 25. julija 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011 (o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 91/2009 o uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne) z odobritvijo izvzetja iz teh ukrepov enemu malezijskemu proizvajalcu izvozniku in prenehanjem registracije uvoza za tega proizvajalca izvoznika | 23 |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 694/2012 z dne 27. julija 2012 o določitvi možnosti ribolova sardona v Biskajskem zalivu za ribolovno sezono 2012/2013 | 26 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 695/2012 z dne 24. julija 2012 o prepovedi ribolova na morskega lista na območjih VIIIa in VIIIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 28 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 696/2012 z dne 25. julija 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 30 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 697/2012 z dne 25. julija 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 32 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 698/2012 z dne 25. julija 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 34 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 699/2012 z dne 30. julija 2012 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije | 37 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 700/2012 z dne 30. julija 2012 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2012, zaradi prelova v preteklih letih | 52 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 701/2012 z dne 30. julija 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave | 60 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 702/2012 z dne 30. julija 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 64 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/449/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 27. julija 2012 o spremembi Odločbe 2003/467/ES glede priznanja Latvije kot države članice, uradno proste enzootske goveje levkoze
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 5185)

   (
  1
  ) | 66 |
| | | 2012/450/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 27. julija 2012 o spremembi Odločbe 2009/821/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 5187)

   (
  1
  ) | 68 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 692/2012 z dne 24. julija 2012 o spremembi uredb (EU) št. 43/2012 in (EU) št. 44/2012 glede zaščite mante in nekaterih ribolovnih možnosti

1

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 693/2012 z dne 25. julija 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011 (o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 91/2009 o uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne) z odobritvijo izvzetja iz teh ukrepov enemu malezijskemu proizvajalcu izvozniku in prenehanjem registracije uvoza za tega proizvajalca izvoznika

23

*

Uredba Sveta (EU) št. 694/2012 z dne 27. julija 2012 o določitvi možnosti ribolova sardona v Biskajskem zalivu za ribolovno sezono 2012/2013

26

*

Uredba Komisije (EU) št. 695/2012 z dne 24. julija 2012 o prepovedi ribolova na morskega lista na območjih VIIIa in VIIIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

28

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 696/2012 z dne 25. julija 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

30

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 697/2012 z dne 25. julija 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

32

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 698/2012 z dne 25. julija 2012 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

34

*

Uredba Komisije (EU) št. 699/2012 z dne 30. julija 2012 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije

37

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 700/2012 z dne 30. julija 2012 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2012, zaradi prelova v preteklih letih

52

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 701/2012 z dne 30. julija 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave

60

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 702/2012 z dne 30. julija 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

64

SKLEPI

2012/449/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 27. julija 2012 o spremembi Odločbe 2003/467/ES glede priznanja Latvije kot države članice, uradno proste enzootske goveje levkoze
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 5185)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 5185)

1

66

2012/450/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 27. julija 2012 o spremembi Odločbe 2009/821/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 5187)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 5187)

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/1

---

UREDBA SVETA (EU) št. 692/2012

z dne 24. julija 2012

o spremembi uredb (EU) št. 43/2012 in (EU) št. 44/2012 glede zaščite mante in nekaterih ribolovnih možnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z uredbama (EU) št. 43/2012 (1) in (EU) št. 44/2012 (2) je Svet za leto 2012 določil ribolovne možnosti za določene staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU in za plovila EU v nekaterih vodah, ki niso del EU. |
| --- | --- |

(1)

Z uredbama (EU) št. 43/2012 (1) in (EU) št. 44/2012 (2) je Svet za leto 2012 določil ribolovne možnosti za določene staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU in za plovila EU v nekaterih vodah, ki niso del EU.

| (2) | Na 10. konferenci pogodbenic (KP10) Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali, ki je potekala od 20. do 25. novembra 2011 v Bergnu, je bila na seznam zaščitenih vrst v Dodatku I in Dodatku II dodana manta (Manta birostris). Zato je primerno, da se uvede zaščita mante v zvezi s plovili EU, ki izvajajo ribolovne dejavnosti v vseh vodah in za plovila, ki niso plovila EU, ki izvajajo ribolovne dejavnosti v vodah EU. |
| --- | --- |

(2)

Na 10. konferenci pogodbenic (KP10) Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali, ki je potekala od 20. do 25. novembra 2011 v Bergnu, je bila na seznam zaščitenih vrst v Dodatku I in Dodatku II dodana manta (Manta birostris). Zato je primerno, da se uvede zaščita mante v zvezi s plovili EU, ki izvajajo ribolovne dejavnosti v vseh vodah in za plovila, ki niso plovila EU, ki izvajajo ribolovne dejavnosti v vodah EU.

| (3) | Možnost izvedbe preskusov popolnoma dokumentiranih kvot ulova za različne staleže v podobmočju VII Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je bila predložena Znanstvenemu, tehničnemu in gospodarskemu odboru za ribištvo (STECF), da bi določili vpliv kvot ulova na smrtnost, zavržke in selektivne ribolovne postopke v mešanem ribolovu. V preskuse bi bili zajeti staleži morske plošče, morske spake, krilatega romba in osliča, za katere bi bil na voljo dodaten 1 % kvote, ter staleži vahnje, za katero bi bilo na voljo dodatnih 5 % kvote. V odgovoru na zahtevo Komisije je STECF podprl te preskuse, za katere meni, da so pomemben korak v razvoju pristopa upravljanja ribolovnih kvot. STECF ugotavlja tudi, da je tveganje povečanja splošne stopnje smrtnosti zaradi ribolova pri zadevnih staležih zaradi navedenih preskusov zelo nizko. Zato je ustrezno spremeniti zadevne vnose TAC, da se te dodatne kvote dajo na voljo državam članicam, ki izvajajo ocenjene preskuse. |
| --- | --- |

(3)

Možnost izvedbe preskusov popolnoma dokumentiranih kvot ulova za različne staleže v podobmočju VII Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je bila predložena Znanstvenemu, tehničnemu in gospodarskemu odboru za ribištvo (STECF), da bi določili vpliv kvot ulova na smrtnost, zavržke in selektivne ribolovne postopke v mešanem ribolovu. V preskuse bi bili zajeti staleži morske plošče, morske spake, krilatega romba in osliča, za katere bi bil na voljo dodaten 1 % kvote, ter staleži vahnje, za katero bi bilo na voljo dodatnih 5 % kvote. V odgovoru na zahtevo Komisije je STECF podprl te preskuse, za katere meni, da so pomemben korak v razvoju pristopa upravljanja ribolovnih kvot. STECF ugotavlja tudi, da je tveganje povečanja splošne stopnje smrtnosti zaradi ribolova pri zadevnih staležih zaradi navedenih preskusov zelo nizko. Zato je ustrezno spremeniti zadevne vnose TAC, da se te dodatne kvote dajo na voljo državam članicam, ki izvajajo ocenjene preskuse.

| (4) | Na svojem 8. letnem srečanju, ki je bilo od 26. do 30. marca v Guamu (ZDA ), je Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) s takojšnjim učinkom razveljavila svoje določbe o zaprtih območjih za ribolov z zaporno plavarico na veleokega tuna in rumenoplavutega tuna v nekaterih območjih odprtega morja. Ta zaprta območja so bila v pravu Unije uveljavljena s členom 32 Uredbe (EU) št. 44/2012, ki bi se morala zato razveljaviti. |
| --- | --- |

(4)

Na svojem 8. letnem srečanju, ki je bilo od 26. do 30. marca v Guamu (ZDA ), je Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) s takojšnjim učinkom razveljavila svoje določbe o zaprtih območjih za ribolov z zaporno plavarico na veleokega tuna in rumenoplavutega tuna v nekaterih območjih odprtega morja. Ta zaprta območja so bila v pravu Unije uveljavljena s členom 32 Uredbe (EU) št. 44/2012, ki bi se morala zato razveljaviti.

| (5) | Združeno kraljestvo je zagotovilo informacije o ulovu trsk s skupinami ribolovnih plovil, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže v Irskem morju in lovijo kraljevske pokrovače. Na podlagi navedenih informacij je po ocenah STECF mogoče ugotoviti, da ulov trske, vključno z zavržki, plovil, ki se ukvarjajo s to dejavnostjo, ne presega 1,5 % skupnega ulova navedene skupine plovil. Poleg tega je ob upoštevanju vzpostavljenih ukrepov, ki zagotavljajo spremljanje in nadzor ribolovnih dejavnosti skupin plovil, ki opravljajo navedeno dejavnost, in ob upoštevanju, da bi vključitev navedene skupine predstavljala upravno breme, ki ni sorazmerno s splošnim vplivom na stalež trske, ustrezno izključiti skupine ribolovnih plovil, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže v Irskem morju in lovijo kraljevske pokrovače, iz uporabe ribolovnega napora iz poglavja III Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (3). |
| --- | --- |

(5)

Združeno kraljestvo je zagotovilo informacije o ulovu trsk s skupinami ribolovnih plovil, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže v Irskem morju in lovijo kraljevske pokrovače. Na podlagi navedenih informacij je po ocenah STECF mogoče ugotoviti, da ulov trske, vključno z zavržki, plovil, ki se ukvarjajo s to dejavnostjo, ne presega 1,5 % skupnega ulova navedene skupine plovil. Poleg tega je ob upoštevanju vzpostavljenih ukrepov, ki zagotavljajo spremljanje in nadzor ribolovnih dejavnosti skupin plovil, ki opravljajo navedeno dejavnost, in ob upoštevanju, da bi vključitev navedene skupine predstavljala upravno breme, ki ni sorazmerno s splošnim vplivom na stalež trske, ustrezno izključiti skupine ribolovnih plovil, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže v Irskem morju in lovijo kraljevske pokrovače, iz uporabe ribolovnega napora iz poglavja III Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (3).

| (6) | Skupni dovoljeni ulov trsk v Kattegatu bi moral biti enak kvoti Unije. Zadevno vrednost v Uredbi (EU) št. 43/2012 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(6)

Skupni dovoljeni ulov trsk v Kattegatu bi moral biti enak kvoti Unije. Zadevno vrednost v Uredbi (EU) št. 43/2012 bi bilo zato treba ustrezno popraviti.

| (7) | Za leto 2012 so se sprostile dodatne ribolovne možnosti, ki so rezultat prenosov kvot med Unijo in drugimi pogodbenicami Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO). Zato bi bilo treba za leto 2012 spremeniti Prilogo IC Uredbe (EU) št. 44/2012, da bo odražala nove ribolovne možnosti. Te spremembe se nanašajo na leto 2012 in ne posegajo v načelo sorazmerne stabilnosti. |
| --- | --- |

(7)

Za leto 2012 so se sprostile dodatne ribolovne možnosti, ki so rezultat prenosov kvot med Unijo in drugimi pogodbenicami Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO). Zato bi bilo treba za leto 2012 spremeniti Prilogo IC Uredbe (EU) št. 44/2012, da bo odražala nove ribolovne možnosti. Te spremembe se nanašajo na leto 2012 in ne posegajo v načelo sorazmerne stabilnosti.

| (8) | Priloga IIC Uredbe (EU) št. 43/2012 določa omejitve ribolovnega napora v okviru upravljanja staležev morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu v razdelku ICES VIIe. Na zahtevo Združenega kraljestva je Komisija prosila za mnenje STECF o tem, ali se Priloga IIC lahko spremeni, da se namesto sedanjega fiksnega referenčnega leta določi premično referenčno obdobje za izvzetje mirujočega orodja iz točke 1.2 navedene priloge. STECF meni, da bi bilo boljše novejše leto ali premično referenčno obdobje na podlagi več referenčnih let, in da bi bili učinki te spremembe na količino napora v ribištvu zanemarljivi. |
| --- | --- |

(8)

Priloga IIC Uredbe (EU) št. 43/2012 določa omejitve ribolovnega napora v okviru upravljanja staležev morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu v razdelku ICES VIIe. Na zahtevo Združenega kraljestva je Komisija prosila za mnenje STECF o tem, ali se Priloga IIC lahko spremeni, da se namesto sedanjega fiksnega referenčnega leta določi premično referenčno obdobje za izvzetje mirujočega orodja iz točke 1.2 navedene priloge. STECF meni, da bi bilo boljše novejše leto ali premično referenčno obdobje na podlagi več referenčnih let, in da bi bili učinki te spremembe na količino napora v ribištvu zanemarljivi.

| (9) | Seštevek kvot, dodeljenih državam članicam v okviru TAC bele repate tabinje znotraj NAFO 3NO, za eno tono presega vrednost, določeno v ribolovnih možnostih v okviru zadevne regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RFMO). Zadevno dodelitev kvot v Uredbi (EU) št. 44/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Seštevek kvot, dodeljenih državam članicam v okviru TAC bele repate tabinje znotraj NAFO 3NO, za eno tono presega vrednost, določeno v ribolovnih možnostih v okviru zadevne regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RFMO). Zadevno dodelitev kvot v Uredbi (EU) št. 44/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | V posvetovanjih med Unijo, Islandijo in Ferskimi otoki o ribolovnih možnostih ni bilo mogoče doseči dogovora za leto 2012. Ribolovne možnosti, rezervirane za ta posvetovanja, se zato zdaj lahko dodelijo državam članicam. Poleg tega so se 17. februarja 2012 v Reykjaviku posvetovanja med obalnimi državami o upravljanju skuše v severovzhodnem Atlantskem oceanu končala brez pravih zaključkov. Unija in Norveška sta zato sklenili, da svoje ribolovne možnosti za skušo za leto 2012 določita v skladu z medsebojnimi dvostranskimi sporazumi. Zato bi bilo treba spremeniti člen 1 Uredbe (EU) št. 44/2012 in zadevne TAC v prilogah IA in IB k navedeni uredbi, da se razdelijo nedodeljene kvote ob upoštevanju tradicionalne dodelitve skuše v severovzhodnem Atlantskem oceanu. |
| --- | --- |

(10)

V posvetovanjih med Unijo, Islandijo in Ferskimi otoki o ribolovnih možnostih ni bilo mogoče doseči dogovora za leto 2012. Ribolovne možnosti, rezervirane za ta posvetovanja, se zato zdaj lahko dodelijo državam članicam. Poleg tega so se 17. februarja 2012 v Reykjaviku posvetovanja med obalnimi državami o upravljanju skuše v severovzhodnem Atlantskem oceanu končala brez pravih zaključkov. Unija in Norveška sta zato sklenili, da svoje ribolovne možnosti za skušo za leto 2012 določita v skladu z medsebojnimi dvostranskimi sporazumi. Zato bi bilo treba spremeniti člen 1 Uredbe (EU) št. 44/2012 in zadevne TAC v prilogah IA in IB k navedeni uredbi, da se razdelijo nedodeljene kvote ob upoštevanju tradicionalne dodelitve skuše v severovzhodnem Atlantskem oceanu.

| (11) | V skladu z mnenjem ICES ter STECF bi bilo treba znatno zmanjšati TAC za pravo peščenko v vodah EU razdelkov ICES IIa in IIIa ter podobmočja ICES IV. Na podlagi tega mnenja sta se Norveška in Unija med posvetovanjem, ki je bilo zaključeno 9. marca 2012, dogovorili tudi o zmanjšanju prenosa prave peščenke na Norveško. Uredbo (EU) št. 44/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z mnenjem ICES ter STECF bi bilo treba znatno zmanjšati TAC za pravo peščenko v vodah EU razdelkov ICES IIa in IIIa ter podobmočja ICES IV. Na podlagi tega mnenja sta se Norveška in Unija med posvetovanjem, ki je bilo zaključeno 9. marca 2012, dogovorili tudi o zmanjšanju prenosa prave peščenke na Norveško. Uredbo (EU) št. 44/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Na tretjem mednarodnem zasedanju za ustanovitev regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RFMO) za odprto morje v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) maja 2007 so udeleženci sprejeli začasne ukrepe, vključno z ribolovnimi možnostmi, za ureditev pelagičnih ribolovnih dejavnosti in pridnenega ribolova na tem območju do ustanovitve takšne RFMO. Začasni ukrepi so bili spremenjeni na drugi pripravljalni konferenci za Komisijo SPRFMO januarja 2011 in ponovno spremenjeni na tretji pripravljalni konferenci za Komisijo SPRFMO med 30. januarjem in 3. februarjem 2012. Ti začasni ukrepi so prostovoljni in niso pravno zavezujoči po mednarodnem pravu. Kljub temu je primerno, da se v skladu z obveznostmi glede sodelovanja in ohranitve virov, ki jih določa mednarodno pomorsko pravo, navedeni ukrepi prenesejo v pravo Unije tako, da se določita celotna kvota za Unijo in dodelitev navedene kvote med zadevne države članice. |
| --- | --- |

(12)

Na tretjem mednarodnem zasedanju za ustanovitev regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RFMO) za odprto morje v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) maja 2007 so udeleženci sprejeli začasne ukrepe, vključno z ribolovnimi možnostmi, za ureditev pelagičnih ribolovnih dejavnosti in pridnenega ribolova na tem območju do ustanovitve takšne RFMO. Začasni ukrepi so bili spremenjeni na drugi pripravljalni konferenci za Komisijo SPRFMO januarja 2011 in ponovno spremenjeni na tretji pripravljalni konferenci za Komisijo SPRFMO med 30. januarjem in 3. februarjem 2012. Ti začasni ukrepi so prostovoljni in niso pravno zavezujoči po mednarodnem pravu. Kljub temu je primerno, da se v skladu z obveznostmi glede sodelovanja in ohranitve virov, ki jih določa mednarodno pomorsko pravo, navedeni ukrepi prenesejo v pravo Unije tako, da se določita celotna kvota za Unijo in dodelitev navedene kvote med zadevne države članice.

| (13) | Uredbi (EU) št. 43/2012 in (EU) št. 44/2012 se v splošnem uporabljata od 1. januarja 2012. Tudi ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati s tem datumom. Takšna retroaktivna uporaba ne bo posegala v načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, saj zadevne ribolovne možnosti še niso bile izkoriščene. Kljub temu bi morale nove določbe za manto v skladu s petim odstavkom člena XI Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali začeti veljati šele z dnem začetka veljavnosti sprememb zadevnih dodatkov k navedeni konvenciji. Podobno bi se morala razveljavitev člena 32 Uredbe (EU) št. 44/2012 uporabljati od 31. marca 2012, v skladu z datumom, ki ga je za začetek veljavnosti določila WCPFC. Ker prilagoditve nekaterih omejitev ulova vplivajo na gospodarske dejavnosti in načrtovanje ribolovne sezone plovil EU, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi. |
| --- | --- |

(13)

Uredbi (EU) št. 43/2012 in (EU) št. 44/2012 se v splošnem uporabljata od 1. januarja 2012. Tudi ta uredba bi se zato morala začeti uporabljati s tem datumom. Takšna retroaktivna uporaba ne bo posegala v načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, saj zadevne ribolovne možnosti še niso bile izkoriščene. Kljub temu bi morale nove določbe za manto v skladu s petim odstavkom člena XI Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali začeti veljati šele z dnem začetka veljavnosti sprememb zadevnih dodatkov k navedeni konvenciji. Podobno bi se morala razveljavitev člena 32 Uredbe (EU) št. 44/2012 uporabljati od 31. marca 2012, v skladu z datumom, ki ga je za začetek veljavnosti določila WCPFC. Ker prilagoditve nekaterih omejitev ulova vplivajo na gospodarske dejavnosti in načrtovanje ribolovne sezone plovil EU, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi.

| (14) | Ko je bila sprejeta Uredba (EU) št. 44/2012, najvišje število plovil EU, katerim se dovoli ribolov na mečarice in belega tuna na območju Konvencije Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC), ni vključevalo 15 plovil, ki plujejo pod zastavo Francije in so registrirani na otoku Réunion. Zato bi bilo treba v navedeni prilogi ustrezno popraviti TAC Unije – |
| --- | --- |

(14)

Ko je bila sprejeta Uredba (EU) št. 44/2012, najvišje število plovil EU, katerim se dovoli ribolov na mečarice in belega tuna na območju Konvencije Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC), ni vključevalo 15 plovil, ki plujejo pod zastavo Francije in so registrirani na otoku Réunion. Zato bi bilo treba v navedeni prilogi ustrezno popraviti TAC Unije –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 43/2012

Uredba (EU) št. 43/2012 se spremeni:

| 1. | v členu 12(1) se doda naslednja točka (g):






  „(g) | manta (Manta birostris) v vseh vodah.“; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 12(1) se doda naslednja točka (g):

„(g)

manta (Manta birostris) v vseh vodah.“;

| 2. | za členom 13a se vstavi nov člen:
  „Člen 13a
  Spremembe Uredbe (ES) št. 754/2009
  V člen 1 Uredbe (ES) št. 754/2009 se doda naslednja točka:






  „(i) | skupina plovil, ki pluje pod zastavo Združenega kraljestva, opredeljena v zahtevi Združenega kraljestva z dne 16. marca 2012, in je udeležena v ribolovu na kraljevske pokrovače (Aequipecten opercularis) v Irskem morju (cona ICES VIIa) okrog Otoka Man ter uporablja specializirane vlečne mreže s širilkami z mrežnimi očesi dimenzij 80-100mm, konfiguriranimi za izbiro pred ulovi rib (glavna vrv nizko 2 čevlja, kratke sidrne verige ali brez sidrnih verig ter majhna usta mreže).“ “ |
| --- | --- | --- |

2.

za členom 13a se vstavi nov člen:

„Člen 13a

Spremembe Uredbe (ES) št. 754/2009

V člen 1 Uredbe (ES) št. 754/2009 se doda naslednja točka:

„(i)

skupina plovil, ki pluje pod zastavo Združenega kraljestva, opredeljena v zahtevi Združenega kraljestva z dne 16. marca 2012, in je udeležena v ribolovu na kraljevske pokrovače (Aequipecten opercularis) v Irskem morju (cona ICES VIIa) okrog Otoka Man ter uporablja specializirane vlečne mreže s širilkami z mrežnimi očesi dimenzij 80-100mm, konfiguriranimi za izbiro pred ulovi rib (glavna vrv nizko 2 čevlja, kratke sidrne verige ali brez sidrnih verig ter majhna usta mreže).“ “

| 3. | Priloga I se spremeni v skladu z besedilom iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga I se spremeni v skladu z besedilom iz Priloge I k tej uredbi.

Člen 2

Spremembe Uredbe (EU) št. 44/2012

Uredba (EU) št. 44/2012 se spremeni:

| 1. | v členu 1 se odstavka 3 in 4 črtata; |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se odstavka 3 in 4 črtata;

| 2. | v členu 13(1) se doda naslednja točka:






  „(g) | manta (Manta birostris) v vseh vodah.“; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 13(1) se doda naslednja točka:

„(g)

manta (Manta birostris) v vseh vodah.“;

| 3. | člen 32 se črta; |
| --- | --- |

3.

člen 32 se črta;

| 4. | v členu 37(1) se doda naslednja točka:






  „(g) | manta (Manta birostris) v vodah EU.“; |
| --- | --- | --- |

4.

v členu 37(1) se doda naslednja točka:

„(g)

manta (Manta birostris) v vodah EU.“;

| 5. | Priloge I, IA, IB, IC, IJ in VI se spremenijo v skladu z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

5.

Priloge I, IA, IB, IC, IJ in VI se spremenijo v skladu z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. Januarja 2012.

Z odstopanjem od drugega pododstavka tega člena se točka (1) člena 1, točki (2) in (4) člena 2, točka (1) Priloge I ter točka (1) Priloge II uporabljajo od 23. februarja 2012 in točka (3) člena 2 uporablja od 31. marca 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 25, 27.1.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 25, 27.1.2012, str. 55.

2

(3)  UL L 348, 24.12.2008, str. 20.

3

---

PRILOGA I

DEL A

Priloga I k Uredbi (EU) št. 43/2012 se spremeni:

| 1. | Del A se spremeni:






  (a) | v prvo tabelo (primerjalna tabela domačih in latinskih imen) se pod vnosom za Mallotus villosus vstavi naslednji vnos:







  "Manta birostris | RMB | Manta" |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Del A se spremeni:

(a)

v prvo tabelo (primerjalna tabela domačih in latinskih imen) se pod vnosom za Mallotus villosus vstavi naslednji vnos:

"Manta birostris

RMB

Manta"

| (b) | v drugo tabelo (primerjalna tabela domačih in latinskih imen) se pod vnosom za luskasti globokomorski trnež vstavi naslednji vnos:







  "Manta | RMB | Manta birostris" |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v drugo tabelo (primerjalna tabela domačih in latinskih imen) se pod vnosom za luskasti globokomorski trnež vstavi naslednji vnos:

"Manta

RMB

Manta birostris"

| 2. | V delu B






  (a) | se vnos za trsko na območju Kattegat nadomesti z naslednjim:














  "Vrsta | : | trska

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

V delu B

(a)

se vnos za trsko na območju Kattegat nadomesti z naslednjim:

"Vrsta

:

trska

Gadus morhua

| Cona | : | Kattegat
  (COD/03AS.) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

Kattegat

(COD/03AS.)

Danska

82 (1)

Analitski TAC

Nemčija

2 (1)

Švedska

49 (1)

Unija

133 (1)

TAC

133 (1)

| (b) | vnos za krilatega romba na območju VII se nadomesti z naslednjim:














  "Vrsta | : | krilati romb

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za krilatega romba na območju VII se nadomesti z naslednjim:

"Vrsta

:

krilati romb

Lepidorhombus spp.

| Cona | : | VII
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

VII

(LEZ/07.)

Belgija

470 (2)

Analitski TAC

Uporablja se člen 11 te uredbe.

Španija

5 216 (2)

Francija

6 329 (2)

Irska

2 878 (2)

Združeno kraljestvo

2 492 (2)

Unija

17 385

TAC

17 385

| (c) | vnos za morsko spako na območju VII se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | morska spaka

  Lophiidae |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

vnos za morsko spako na območju VII se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

morska spaka

Lophiidae

| Cona | : | VII
  (ANF/07.) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

VII

(ANF/07.)

Belgija

2 835 (3)
   (4)

Analitski TAC

Uporablja se člen 11 te uredbe.

Nemčija

316 (3)
   (4)

Španija

1 126 (3)
   (4)

Francija

18 191 (3)
   (4)

Irska

2 325 (3)
   (4)

Nizozemska

367 (3)
   (4)

Združeno kraljestvo

5 517 (3)
   (4)

Unija

30 677 (3)

TAC

30 677 (3)

| (d) | vnos za vahnjo v območju VIIb-k, VIII, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | vahnja

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

vnos za vahnjo v območju VIIb-k, VIII, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

vahnja

Melanogrammus aeglefinus

| Cona | : | VIIb-k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1
  (HAD/7X7A34) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

VIIb-k, VIII, IX in X; vode Unije območja CECAF 34.1.1

(HAD/7X7A34)

Belgija

185 (5)

Analitski TAC

Uporablja se člen 11 te uredbe.

Francija

11 096 (5)

Irska

3 699 (5)

Združeno kraljestvo

1 665 (5)

Unija

16 645

TAC

16 645

| (e) | vnos za osliča v območju VI in VII; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območja XII in XIV se nadomesti z:














  "Vrsta | : | oslič

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

vnos za osliča v območju VI in VII; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območja XII in XIV se nadomesti z:

"Vrsta

:

oslič

Merluccius merluccius

| Cona | : | VI in VII; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij XII in XIV
  (HKE/571214) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

VI in VII; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij XII in XIV

(HKE/571214)

Belgija

284 (6)
   (8)

Analitski TAC

Uporablja se člen 11 te uredbe.

Španija

9 109 (8)

Francija

14 067 (6)
   (8)

Irska

1 704 (8)

Nizozemska

183 (6)
   (8)

Združeno kraljestvo

5 553 (6)
   (8)

Unija

30 900

TAC

30 900 (7)

Posebni pogoj:

V mejah navedenih kvot se na naslednjih območjih ne sme uloviti več od naslednjih količin.

| | VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgija | 37 |
| Španija | 1 469 |
| Francija | 1 469 |
| Irska | 184 |
| Nizozemska | 18 |
| Združeno kraljestvo | 827 |
| Unija | 4 004"; |

VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgija

37

Španija

1 469

Francija

1 469

Irska

184

Nizozemska

18

Združeno kraljestvo

827

Unija

4 004";

| (f) | vnos za morsko ploščo na območju VIId in VIIe se nadomesti z naslednjim:














  "Vrsta | : | morska plošča

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

vnos za morsko ploščo na območju VIId in VIIe se nadomesti z naslednjim:

"Vrsta

:

morska plošča

Pleuronectes platessa

| Cona | : | VIId in VIIe
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

VIId in VIIe

(PLE/7DE.)

Belgija

828 (9)

Analitski TAC

Francija

2 761 (9)

Združeno kraljestvo

1 473 (9)

Unija

5 062

TAC

5 062

DEL B

| 1. | V dodatku 1 k Prilogi IIA k Uredbi (EU) št. 43/2012 se v razpredelnici (c) stolpec za Združeno kraljestvo (UK) nadomesti z naslednjim
  "UK
  339 592
  1 086 399
  0
  0
  111 693
  5 970
  158
  70 614" |
| --- | --- |

1.

V dodatku 1 k Prilogi IIA k Uredbi (EU) št. 43/2012 se v razpredelnici (c) stolpec za Združeno kraljestvo (UK) nadomesti z naslednjim

"UK

339 592

1 086 399

0

0

111 693

5 970

158

70 614"

| 2. | V Prilogi IIC k Uredbi (EU) št. 43/2012 se se točka 1.2 nadomesti z naslednjim:






  "1.2 | Plovila, ki lovijo z mirujočimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa 120 mm ali več in z evidenco ulova manj kot 300 kg žive teže morskega lista na leto v zadnjih treh letih v skladu z njihovimi ribolovnimi evidencami, so izvzeta iz uporabe te priloge, če:






  (a) | takšna plovila ulovijo manj kot 300 kg žive teže morskega lista v obdobju upravljanja 2012; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V Prilogi IIC k Uredbi (EU) št. 43/2012 se se točka 1.2 nadomesti z naslednjim:

"1.2

Plovila, ki lovijo z mirujočimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa 120 mm ali več in z evidenco ulova manj kot 300 kg žive teže morskega lista na leto v zadnjih treh letih v skladu z njihovimi ribolovnimi evidencami, so izvzeta iz uporabe te priloge, če:

(a)

takšna plovila ulovijo manj kot 300 kg žive teže morskega lista v obdobju upravljanja 2012;

| (b) | takšna plovila na morju ne pretovorijo nobenih rib na drugo plovilo ter |
| --- | --- |

(b)

takšna plovila na morju ne pretovorijo nobenih rib na drugo plovilo ter

| (c) | vsaka zadevna država članica do 31. julija 2012 in 31. januarja 2013 Komisiji predloži poročilo o evidencah teh plovil glede ulova morskega lista v zadnjih treh letih ter ulova morskega lista v letu 2012. |
| --- | --- |

(c)

vsaka zadevna država članica do 31. julija 2012 in 31. januarja 2013 Komisiji predloži poročilo o evidencah teh plovil glede ulova morskega lista v zadnjih treh letih ter ulova morskega lista v letu 2012.

Če zadevna plovila ne izpolnijo katerega izmed teh pogojev, takoj izgubijo pravico do izvzetja iz uporabe te priloge."

---

(1)  Izključno za prilov. Usmerjeni ribolov ni dovoljen.";

(2)  Poleg te kvote lahko država članica pod pogoji iz člena 7 te uredbe plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobri dodatne dodelitve v okviru skupne omejitve dodatnega 1 % kvote, dodeljene zadevni državi članici.";

(3)  Posebni pogoj: od tega je do 5 % dovoljeno uloviti v podobmočjih VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe (ANF/*8ABDE).

(4)  Poleg te kvote lahko država članica pod pogoji iz člena 7 te uredbe plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobri dodatne dodelitve v okviru skupne omejitve dodatnega 1 % kvote, dodeljene zadevni državi članici.“;

(5)  Poleg te kvote lahko država članica pod pogoji iz člena 7 te uredbe plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobri dodatne dodelitve v okviru skupne omejitve dodatnih 5 % kvote, dodeljene zadevni državi članici.“;

(6)  Ta kvota se lahko prenese na vode EU podobmočij IIa in IV. Vendar je treba o teh prenosih vnaprej obvestiti Komisijo.

(7)  V okviru skupnega TAC 55 105 ton za severni stalež osliča.

(8)  Poleg te kvote lahko država članica pod pogoji iz člena 7 te uredbe plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobri dodatne dodelitve v okviru skupne omejitve dodatnega 1 % kvote, dodeljene zadevni državi članici.

Posebni pogoj:

V mejah navedenih kvot se na naslednjih območjih ne sme uloviti več od naslednjih količin.

| | VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgija | 37 |
| Španija | 1 469 |
| Francija | 1 469 |
| Irska | 184 |
| Nizozemska | 18 |
| Združeno kraljestvo | 827 |
| Unija | 4 004"; |

VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgija

37

Španija

1 469

Francija

1 469

Irska

184

Nizozemska

18

Združeno kraljestvo

827

Unija

4 004";

(9)  Poleg te kvote lahko država članica pod pogoji iz člena 7 te uredbe plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobri dodatne dodelitve v okviru skupne omejitve dodatnega 1 % kvote, dodeljene zadevni državi članici."

---

PRILOGA II

Priloge I, IA, IB, IC, IJ in VI k Uredbi (EU) št. 44/2012 se spremenijo:

| 1. | Priloga I se spremeni:






  (a) | v prvo tabelo (primerjalna tabela domačih in latinskih imen) se pod vnosom za Mallotus villosus vstavi naslednji vnos:







  „Manta birostris | RMB | manta“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni:

(a)

v prvo tabelo (primerjalna tabela domačih in latinskih imen) se pod vnosom za Mallotus villosus vstavi naslednji vnos:

„Manta birostris

RMB

manta“

| (b) | v drugo tabelo (primerjalna tabela domačih in latinskih imen) se pod vnosom za luskasti globokomorski trnež vstavi naslednji vnos:







  „manta | RMB | Manta birostris“ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v drugo tabelo (primerjalna tabela domačih in latinskih imen) se pod vnosom za luskasti globokomorski trnež vstavi naslednji vnos:

„manta

RMB

Manta birostris“

| 2. | Priloga IA se spremeni:






  (a) | vnos za pravo peščenko in z njo povezan prilov v vodah EU območij IIa, IIIa in IV se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | prava peščenka in z njo povezan prilov

  Ammodytes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Priloga IA se spremeni:

(a)

vnos za pravo peščenko in z njo povezan prilov v vodah EU območij IIa, IIIa in IV se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

prava peščenka in z njo povezan prilov

Ammodytes spp.

| Vrsta | : | vode EU območij IIa, IIIa in IV (1)

  (SAN/2A3A4.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

vode EU območij IIa, IIIa in IV (1)

(SAN/2A3A4.)

Danska

34 072 (2)

Analitski TAC

Združeno kraljestvo

745 (2)

Nemčija

52 (2)

Švedska

1 251 (2)

Unija

36 120

Norveška

2 300

TAC

38 420

Posebni pogoj:

V mejah navedenih kvot se na naslednjih območjih upravljanja prave peščenke, kakor so določena v Prilogi IIB, ne sme uloviti več od naslednjih količin:

| Cona | : | vode EU na območjih upravljanja prave peščenke () |
| --- | --- | --- |

Cona

:

vode EU na območjih upravljanja prave peščenke ()

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/*234_1)

(SAN/*234_2)

(SAN/*234_3)

(SAN/*234_4)

(SAN/*234_5)

(SAN/*234_6)

(SAN/*234_7)

Danska

19 526

4 717

4 717

4 717

0

395

0

Združeno kraljestvo

427

103

103

103

0

9

0

Nemčija

30

7

7

7

0

1

0

Švedska

717

173

173

173

0

15

0

Unija

20 700

5 000

5 000

5 000

0

420

0

Norveška

2 300

0

0

0

0

0

0

Skupaj

23 000

5 000

5 000

5 000

0

420

0

()  Lahko se spremeni v skladu s členom 5(4) te uredbe.“;

| (b) | vnos za sleda v vodah EU in mednarodnih vodah območij Vb, VIb in VIaN se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | sled

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za sleda v vodah EU in mednarodnih vodah območij Vb, VIb in VIaN se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

sled

Clupea harengus

| Vrsta | : | vode EU in mednarodne vode območij Vb, VIb in VIaN (4)

  (HER/5B6ANB) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

vode EU in mednarodne vode območij Vb, VIb in VIaN (4)

(HER/5B6ANB)

Nemčija

2 560

Analitski TAC

Francija

484

Irska

3 459

Nizozemska

2 560

Združeno kraljestvo

13 837

Unija

22 900

TAC

22 900

| (c) | vnos za sinjega mola v vodah EU in mednarodnih vodah območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | sinji mol

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

vnos za sinjega mola v vodah EU in mednarodnih vodah območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

sinji mol

Micromesistius poutassou

| Cona | : | vode EU in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

vode EU in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV

(WHB/1X14)

Danska

10 370 (5)

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Uporablja se člen 7 te uredbe.

Nemčija

4 032 (5)

Španija

8 791 (5)
   (6)

Francija

7 217 (5)

Irska

8 030 (5)

Nizozemska

12 645 (5)

Portugalska

817 (5)
   (6)

Švedska

2 565 (5)

Združeno kraljestvo

13 454 (5)

Unija

67 921 (5)

Norveška

30 000

TAC

391 000

| (d) | vnos za modrega lenga v vodah EU in mednarodnih vodah območij Vb, VI in VII se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | modri leng

  Molva dypterygia |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

vnos za modrega lenga v vodah EU in mednarodnih vodah območij Vb, VI in VII se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

modri leng

Molva dypterygia

| Cona | : | vode EU in mednarodne vode območij Vb, VI, VII
  (BLI/5B67-) (9) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

vode EU in mednarodne vode območij Vb, VI, VII

(BLI/5B67-) (9)

Nemčija

20

Analitski TAC

Uporablja se člen 12 te uredbe.

Estonija

3

Španija

62

Francija

1 423

Irska

5

Litva

1

Poljska

1

Združeno kraljestvo

362

druge države

5 (7)

Unija

1 882

Norveška

150 (8)

TAC

2 032

| (e) | vnos za lenga v vodah EU in mednarodnih vodah območij VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | leng

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

vnos za lenga v vodah EU in mednarodnih vodah območij VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

leng

Molva molva

| Cona | : | vode EU in mednarodne vode območij VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV
  (LIN/6X14.) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

vode EU in mednarodne vode območij VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

(LIN/6X14.)

Belgija

30

Analitski TAC

Uporablja se člen 12 te uredbe.

Danska

5

Nemčija

109

Španija

2 211

Francija

2 357

Irska

591

Portugalska

5

Združeno kraljestvo

2 716

Unija

8 024

Norveška

6 140 (12)
   (13)

TAC

14 164

| (f) | vnos za skušo na območjih IIIa in IV; v vodah EU območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32 se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | skuša

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

vnos za skušo na območjih IIIa in IV; v vodah EU območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

skuša

Scomber scombrus

| Cona | : | IIIa in IV; vode EU območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

IIIa in IV; vode EU območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32

(MAC/2A34.)

Belgija

512 (16)

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Uporablja se člen 7 te uredbe.

Danska

17 580 (16)

Nemčija

534 (16)

Francija

1 612 (16)

Nizozemska

1 623 (16)

Švedska

4 813 (14)
   (15)
   (16)

Združeno kraljestvo

1 503 (16)

Unija

28 177 (14)
   (16)

Norveška

167 197 (17)

TAC

Ni relevantno.

Posebni pogoj:

V mejah navedenih kvot se na naslednjih območjih ne sme uloviti več od naslednjih količin.

| | IIIa
  (MAC/*03A.) | IIIa in IVbc
  (MAC/*3A4BC) | IVb
  (MAC/*04B.) | IVc
  (MAC/*04C.) | VI, mednarodne vode IIa, od 1. januarja do 31. marca 2012 ter v decembru 2012
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Danska | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 9 482 |
| Francija | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Nizozemska | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Švedska | 0 | 0 | 390 | 10 | 1 829 |
| Združeno kraljestvo | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Norveška | 3 000 | 0 | 0 | 0 | 0“; |

IIIa

(MAC/*03A.)

IIIa in IVbc

(MAC/*3A4BC)

IVb

(MAC/*04B.)

IVc

(MAC/*04C.)

VI, mednarodne vode IIa, od 1. januarja do 31. marca 2012 ter v decembru 2012

(MAC/*2A6.)

Danska

0

4 130

0

0

9 482

Francija

0

490

0

0

0

Nizozemska

0

490

0

0

0

Švedska

0

0

390

10

1 829

Združeno kraljestvo

0

490

0

0

0

Norveška

3 000

0

0

0

0“;

| (g) | vnos za skušo na območjih VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območja IIa, XII in XIV se nadomesti z:














  „Vrsta | : | skuša

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

(g)

vnos za skušo na območjih VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območja IIa, XII in XIV se nadomesti z:

„Vrsta

:

skuša

Scomber scombrus

| Cona | : | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij IIa, XII in XIV
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij IIa, XII in XIV

(MAC/2CX14-)

Nemčija

20 427

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Uporablja se člen 7 te uredbe.

Španija

22

Estonija

170

Francija

13 619

Irska

68 089

Latvija

126

Litva

126

Nizozemska

29 788

Poljska

1 438

Združeno kraljestvo

187 248

Unija

321 053

Norveška

13 898 (18)
   (19)

TAC

Ni relevantno.

Posebni pogoj:

V mejah navedenih kvot se na naslednjih območjih in v navedenih obdobjih ne sme uloviti več od spodaj navedenih količin.

| | Vode EU in Norveške območja IVa
  (MAC/*04A-EN)
  V obdobjih od 1. januarja do 15. februarja 2012 in od 1. septembra do 31. decembra 2012 | Norveške vode območja IIa
  (MAC/*2AN-) |
| --- | --- | --- |
| Nemčija | 8 219 | 837 |
| Francija | 5 479 | 557 |
| Irska | 27 396 | 2 790 |
| Nizozemska | 11 985 | 1 220 |
| Združeno kraljestvo | 75 342 | 7 672 |
| Unija | 128 421 | 13 076“; |

Vode EU in Norveške območja IVa

(MAC/*04A-EN)

V obdobjih od 1. januarja do 15. februarja 2012 in od 1. septembra do 31. decembra 2012

Norveške vode območja IIa

(MAC/*2AN-)

Nemčija

8 219

837

Francija

5 479

557

Irska

27 396

2 790

Nizozemska

11 985

1 220

Združeno kraljestvo

75 342

7 672

Unija

128 421

13 076“;

| (h) | vnos za skušo na območjih VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | skuša

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

vnos za skušo na območjih VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

skuša

Scomber scombrus

| Cona | : | VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1
  (MAC/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1

(MAC/8C3411)

Španija

30 278 (20)

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Uporablja se člen 7 te uredbe.

Francija

201 (20)

Portugalska

6 258 (20)

Unija

36 737

TAC

Ni relevantno.

Posebni pogoj:

V mejah navedenih kvot se na naslednjem območju ne sme uloviti več od spodaj navedenih količin.

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Španija | 2 543 |
| Francija | 17 |
| Portugalska | 526“; |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Španija

2 543

Francija

17

Portugalska

526“;

| (i) | vnos za skušo v norveških vodah območij IIa in IVa se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | skuša

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

vnos za skušo v norveških vodah območij IIa in IVa se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

skuša

Scomber scombrus

| Cona | : | norveške vode območij IIa in IVa
  (MAC/2A4A-N.) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

norveške vode območij IIa in IVa

(MAC/2A4A-N.)

Danska

12 608 (21)

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Uporablja se člen 7 te uredbe.

Unija

12 608 (21)

TAC

Ni relevantno.

| (j) | vnos za papalino in z njo povezan prilov v vodah EU območij IIa in IV se nadomesti z naslednjim:














  „Vrsta | : | papalina in z njo povezan prilov

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- | --- |

(j)

vnos za papalino in z njo povezan prilov v vodah EU območij IIa in IV se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta

:

papalina in z njo povezan prilov

Sprattus sprattus

| Cona | : | vode EU območij IIa in IV
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

vode EU območij IIa in IV

(SPR/2AC4-C)

Belgija

1 737 (25)

Previdnostni TAC.

Danska

137 489 (25)

Nemčija

1 737 (25)

Francija

1 737 (25)

Nizozemska

1 737 (25)

Švedska

1 330 (22)
   (25)

Združeno kraljestvo

5 733 (25)

Unija

151 500

Norveška

10 000 (23)

TAC

161 500 (24)

| (k) | vnos za šura in z njim povezan prilov v vodah EU območij IIa, IVa; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območja XII in XIV se nadomesti z:














  „Cona | : | šur in z njim povezan prilov

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- | --- |

(k)

vnos za šura in z njim povezan prilov v vodah EU območij IIa, IVa; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območja XII in XIV se nadomesti z:

„Cona

:

šur in z njim povezan prilov

Trachurus spp.

| Vrsta | : | vode EU območij IIa in IVa; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode XII in XIV
  (JAX/2A-14) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

vode EU območij IIa in IVa; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode XII in XIV

(JAX/2A-14)

Danska

15 702 (26)
   (28)

Analitski TAC

Nemčija

12 251 (26)
   (27)
   (28)

Španija

16 711 (28)

Francija

6 306 (26)
   (27)
   (28)

Irska

40 803 (26)
   (28)

Nizozemska

49 156 (26)
   (27)
   (28)

Portugalska

1 610 (28)

Švedska

675 (26)
   (28)

Združeno kraljestvo

14 775 (26)
   (27)
   (28)

Unija

157 989

TAC

157 989

| 3. | Priloga IB se spremeni:






  (a) | vnos za trsko in vahnjo v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | trska in vahnja

  Gadus morhua in Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Priloga IB se spremeni:

(a)

vnos za trsko in vahnjo v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

trska in vahnja

Gadus morhua in Melanogrammus aeglefinus

| Vrsta | : | vode Ferskih otokov območja Vb
  (C/H/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

vode Ferskih otokov območja Vb

(C/H/05B-F.)

Nemčija

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Francija

0

Združeno kraljestvo

0

Unija

0

TAC

Ni relevantno.“;

| (b) | vnos za sinjega mola v vodah Ferskih otokov se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | sinji mol

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za sinjega mola v vodah Ferskih otokov se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

sinji mol

Micromesistius poutassou

| Vrsta | : | vode Ferskih otokov
  (WHB/2A4AXF) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

vode Ferskih otokov

(WHB/2A4AXF)

Danska

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Nemčija

0

Francija

0

Nizozemska

0

Združeno kraljestvo

0

Unija

0

TAC

0 (29)

| (c) | vnos za lenga in modrega lenga v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | leng in modri leng

  Molva molva in Molva dypterygia |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

vnos za lenga in modrega lenga v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

leng in modri leng

Molva molva in Molva dypterygia

| Vrsta | : | vode Ferskih otokov območja Vb
  (B/L/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

vode Ferskih otokov območja Vb

(B/L/05B-F.)

Nemčija

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Francija

0

Združeno kraljestvo

0

Unija

0

TAC

Ni relevantno.“;

| (d) | vnos za severno kozico v grenlandskih vodah območij V in XIV se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | severna kozica

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

vnos za severno kozico v grenlandskih vodah območij V in XIV se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

severna kozica

Pandalus borealis

| Vrsta | : | grenlandske vode območij V in XIV
  (PRA/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

grenlandske vode območij V in XIV

(PRA/514GRN)

Danska

2 550

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Francija

2 550

Unija

8 000 (30)

TAC

Ni relevantno.

| (e) | vnos za saja v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | saj

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

vnos za saja v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

saj

Pollachius virens

| Vrsta | : | vode Ferskih otokov območja Vb
  (POK/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

vode Ferskih otokov območja Vb

(POK/05B-F.)

Belgija

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Nemčija

0

Francija

0

Nizozemska

0

Združeno kraljestvo

0

Unija

0

TAC

Ni relevantno.“;

| (f) | vnos za rdečega okuna v islandskih vodah območja Va se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | rdeči okun

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

vnos za rdečega okuna v islandskih vodah območja Va se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

rdeči okun

Sebastes spp.

| Vrsta | : | islandske vode območja Va
  (RED/05A-IS) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

islandske vode območja Va

(RED/05A-IS)

Belgija

0 (31)
   (32)

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Nemčija

0 (31)
   (32)

Francija

0 (31)
   (32)

Združeno kraljestvo

0 (31)
   (32)

Unija

0 (31)
   (32)

TAC

Ni relevantno.

| (g) | vnos za rdečega okuna v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | rdeči okun

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

(g)

vnos za rdečega okuna v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

rdeči okun

Sebastes spp.

| Vrsta | : | vode Ferskih otokov območja Vb
  (RED/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

vode Ferskih otokov območja Vb

(RED/05B-F.)

Belgija

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Nemčija

0

Francija

0

Združeno kraljestvo

0

Unija

0

TAC

Ni relevantno.“;

| (h) | vnos za druge vrste v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | druge vrste (33) |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

vnos za druge vrste v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

druge vrste (33)

| Vrsta | : | vode Ferskih otokov območja Vb
  (OTH/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

vode Ferskih otokov območja Vb

(OTH/05B-F.)

Nemčija

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Francija

0

Združeno kraljestvo

0

Unija

0

TAC

Ni relevantno.

| (i) | vnos za bokopluto v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | bokopluta |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

vnos za bokopluto v vodah Ferskih otokov območja Vb se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

bokopluta

| Vrsta | : | vode Ferskih otokov območja Vb
  (FLX/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

vode Ferskih otokov območja Vb

(FLX/05B-F.)

Nemčija

0

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Francija

0

Združeno kraljestvo

0

Unija

0

TAC

Ni relevantno.“

| 4. | Priloga IC se spremeni:






  (a) | vnos za trsko na območju NAFO 3M se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | trska

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Priloga IC se spremeni:

(a)

vnos za trsko na območju NAFO 3M se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

trska

Gadus morhua

| Vrsta | : | NAFO 3M
  (COD/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

NAFO 3M

(COD/N3M.)

Estonija

103

Nemčija

432

Latvija

103

Litva

103

Poljska

352 (34)

Španija

1 328

Francija

185

Portugalska

1 821 (35)

Združeno kraljestvo

865

Unija

5 330,5 (36)

TAC

9 280

| (b) | vnos za belo repato tabinjo na območju NAFO 3NO se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | bela repata tabinja

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za belo repato tabinjo na območju NAFO 3NO se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

bela repata tabinja

Urophycis tenuis

| Vrsta | : | NAFO 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

NAFO 3NO

(HKW/N3NO.)

Španija

1 273

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Portugalska

1 667

Unija

2 940

TAC

5 000“;

| (c) | vnos za severno kozico na območju NAFO 3L se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | severna kozica

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

vnos za severno kozico na območju NAFO 3L se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

severna kozica

Pandalus borealis

| Vrsta | : | NAFO 3L (37)

  (PRA/N3L.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

NAFO 3L (37)

(PRA/N3L.)

Estonija

134

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Latvija

134

Litva

134

Poljska

134 (38)

Španija

105,5

Portugalska

28,5 (39)

Unija

670 (40)

TAC

12 000

| (d) | vnos za grenlandsko morsko ploščo na območju NAFO 3LMNO se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | grenlandska morska plošča

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

vnos za grenlandsko morsko ploščo na območju NAFO 3LMNO se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

grenlandska morska plošča

Reinhardtius hippoglossoides

| Vrsta | : | NAFO 3LMNO
  (GHL/N3LMNO) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

NAFO 3LMNO

(GHL/N3LMNO)

Estonija

328

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Nemčija

335

Latvija

46

Litva

23

Španija

4 486

Portugalska

1 875 (41)

Unija

7 093 (42)

TAC

12 098

| (e) | vnos za rdečega okuna na območju NAFO 3LN se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | rdeči okun

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

vnos za rdečega okuna na območju NAFO 3LN se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

rdeči okun

Sebastes spp.

| Vrsta | : | NAFO 3LN
  (RED/N3LN.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

NAFO 3LN

(RED/N3LN.)

Estonija

297

Nemčija

203

Latvija

297

Litva

297

Portugalska

0 (43)

Unija

1 094 (44)

TAC

6 000

| (f) | vnos za rdečega okuna na območju NAFO 3O se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | rdeči okun

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

vnos za rdečega okuna na območju NAFO 3O se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

rdeči okun

Sebastes spp.

| Vrsta | : | NAFO 3M
  (RED/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

NAFO 3M

(RED/N3M.)

Estonija

1 571 (45)

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Nemčija

513 (45)

Španija

233 (45)

Latvija

1 571 (45)

Litva

1 571 (45)

Portugalska

2 354 (45)
   (46)

Unija

7 813 (45)
   (47)

TAC

6 500 (45)

| (g) | vnos za rdečega okuna na območju NAFO 3O se nadomesti z naslednjim:














  „Cona | : | rdeči okun

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

(g)

vnos za rdečega okuna na območju NAFO 3O se nadomesti z naslednjim:

„Cona

:

rdeči okun

Sebastes spp.

| Vrsta | : | NAFO 3O
  (RED/N3O.) |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

NAFO 3O

(RED/N3O.)

Španija

1 771

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Portugalska

5 229

Poljska

0 (48)

Unija

7 000 (49)

TAC

20 000

| 5. | Priloga IJ se nadomesti z naslednjim:

  "PRILOGA IJ

  OBMOČJE KONVENCIJE SPRFMO















  Vrsta | : | pisani šur

  Trachurus murphyi |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Priloga IJ se nadomesti z naslednjim:

"PRILOGA IJ

OBMOČJE KONVENCIJE SPRFMO

Vrsta

:

pisani šur

Trachurus murphyi

| Cona | : | območje Konvencije SPRFMO
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- |

Cona

:

območje Konvencije SPRFMO

(CJM/SPRFMO)

Nemčija

6 790,5

Nizozemska

7 360,2

Litva

4 725

Poljska

8 124,3

Unija

27 000"

| 6. | V Prilogi VI se točka 2 nadomesti za naslednjim:






  „2. | Najvišje število plovil EU, katerim se dovoli ribolov na mečarice in belega tuna na območju Konvencije IOTC:

  PRILOGA VI

  OBMOČJE KONVENCIJE IOTC







  1. | Najvišje število plovil EU, katerim se dovoli ribolov na tropske tune na območju Konvencije IOTC:







  Država članica | Najvišje število plovil | Zmogljivost (bruto tone) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Španija | 22 | 61 364 |
| Francija | 22 | 33 604 |
| Portugalska | 5 | 1 627 |
| Unija | 49 | 96 595 |

6.

V Prilogi VI se točka 2 nadomesti za naslednjim:

„2.

Najvišje število plovil EU, katerim se dovoli ribolov na mečarice in belega tuna na območju Konvencije IOTC:

PRILOGA VI

OBMOČJE KONVENCIJE IOTC

1.

Najvišje število plovil EU, katerim se dovoli ribolov na tropske tune na območju Konvencije IOTC:

Država članica

Najvišje število plovil

Zmogljivost (bruto tone)

Španija

22

61 364

Francija

22

33 604

Portugalska

5

1 627

Unija

49

96 595

| 2. | Najvišje število plovil EU, katerim se dovoli ribolov na mečarice in belega tuna na območju Konvencije IOTC:







  Država članica | Najvišje število plovil | Zmogljivost (bruto tone) |
| --- | --- | --- | --- |
| Španija | 27 | 11 590 |
| Francija | 41 | 5 382 |
| Portugalska | 15 | 6 925 |
| Združeno kraljestvo | 4 | 1 400 |
| Unija | 87 | 25 297 |

2.

Najvišje število plovil EU, katerim se dovoli ribolov na mečarice in belega tuna na območju Konvencije IOTC:

Država članica

Najvišje število plovil

Zmogljivost (bruto tone)

Španija

27

11 590

Francija

41

5 382

Portugalska

15

6 925

Združeno kraljestvo

4

1 400

Unija

87

25 297

| 3. | Plovilom iz točke 1 se dovoli tudi ribolov mečarice in belega tuna na območju Konvencije IOTC. |
| --- | --- |

3.

Plovilom iz točke 1 se dovoli tudi ribolov mečarice in belega tuna na območju Konvencije IOTC.

| 4. | Plovilom iz točke 2 se dovoli tudi ribolov na tropske tune na območju Konvencije IOTC. |
| --- | --- |

4.

Plovilom iz točke 2 se dovoli tudi ribolov na tropske tune na območju Konvencije IOTC.

---

(1)  Brez voda znotraj šestih morskih milj od temeljnih črt Združenega kraljestva pri Shetlandskih otokih ter otokih Fair Isle in Foula.

1

(2)  Prava peščenka mora obsegati najmanj 98 % iztovorjene količine, ki se šteje v TAC. Prilov limande, skuše in mola se šteje v preostala 2 % TAC.

2

Posebni pogoj:

Posebni pogoj:

V mejah navedenih kvot se na naslednjih območjih upravljanja prave peščenke, kakor so določena v Prilogi IIB, ne sme uloviti več od naslednjih količin:

| Cona | : | vode EU na območjih upravljanja prave peščenke () |
| --- | --- | --- |

Cona

:

vode EU na območjih upravljanja prave peščenke ()

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/*234_1)

(SAN/*234_2)

(SAN/*234_3)

(SAN/*234_4)

(SAN/*234_5)

(SAN/*234_6)

(SAN/*234_7)

Danska

19 526

4 717

4 717

4 717

0

395

0

Združeno kraljestvo

427

103

103

103

0

9

0

Nemčija

30

7

7

7

0

1

0

Švedska

717

173

173

173

0

15

0

Unija

20 700

5 000

5 000

5 000

0

420

0

Norveška

2 300

0

0

0

0

0

0

Skupaj

23 000

5 000

5 000

5 000

0

420

0

()  Lahko se spremeni v skladu s členom 5(4) te uredbe.“;

(3)  Lahko se spremeni v skladu s členom 5(4) te uredbe.“;

(4)  Gre za stalež sleda na območju VIa severno od 56° 00′ S in iz tistega dela območja VIa, ki se nahaja vzhodno od 07° 00′ Z in severno od 55° 00′ S, razen Clyda.“;

4

(5)  Posebni pogoj: od tega je lahko do 68 % ulovljenih v norveški ekonomski coni ali na ribolovnem območju okrog otoka Jan Mayen (WHB/*NZJM1).

5

(6)  Ta kvota se lahko prenese na območja VIIIc, IX in X;. vode EU območja CECAF 34.1.1. Vendar je treba o teh prenosih vnaprej obvestiti Komisijo.“;

6

(7)  Izključno za prilov. V okviru te kvote usmerjeni ribolov ni dovoljen.

7

(8)  Lahko se lovi v vodah EU območij IIa, IV, Vb, VI in VII (BLI/*24x7C).

8

(9)  Veljajo posebna pravila v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 1288/2009 () in točko 7 Priloge III k Uredbi (ES) št. 43/2009 ().

9

(10)  UL L 347, 24.12.2009, str. 6.

(11)  UL L 22, 26.1.2009, str. 1.“;

11

(12)  Posebni pogoj: od tega je dovoljen naključni ulov drugih vrst v višini 25 % na ladjo v katerem koli trenutku na območjih Vb, VI in VII. Vendar se lahko ta odstotek v prvih 24 urah po začetku ribolova preseže iz posebnega razloga. Skupni naključni ulov drugih vrst na območjih VI in VII ne sme preseči 3 000 ton.

12

(13)  Vključno z morskim menkom. Kvote za Norveško so: 6 140 ton lenga in 2 923 ton morskega menka ter so medsebojno zamenljive do 2 000 ton in se lahko lovijo le s parangalom na območjih Vb, VI in VII.“;

13

(14)  Posebni pogoj: vključno z 242 tonami, ki se lahko lovijo v norveških vodah južno od 62° S (MAC/*04N-).

14

(15)  Pri ribolovu v norveških vodah se prilov trske (COD/*2134.), vahnje (HAD/*2134.), polaka (POL/*2134.) ter mola (WHG/*2134.) in saja (POK/*2134.) šteje v kvote za te vrste.

15

(16)  Lovi se lahko tudi v norveških vodah IVa (MAC/*4AN.).

16

(17)  Odšteje se od norveškega deleža TAC (kvota za dostop). Ta količina vključuje norveški delež TAC v Severnem morju v višini 46 685 ton. Ta kvota se lahko lovi le na območju IVa (MAC/*04A.), razen 3 000 ton, ki se lahko lovijo na območju IIIa (MAC/*03A.).

17

Posebni pogoj:

Posebni pogoj:

V mejah navedenih kvot se na naslednjih območjih ne sme uloviti več od naslednjih količin.

| | IIIa
  (MAC/*03A.) | IIIa in IVbc
  (MAC/*3A4BC) | IVb
  (MAC/*04B.) | IVc
  (MAC/*04C.) | VI, mednarodne vode IIa, od 1. januarja do 31. marca 2012 ter v decembru 2012
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Danska | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 9 482 |
| Francija | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Nizozemska | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Švedska | 0 | 0 | 390 | 10 | 1 829 |
| Združeno kraljestvo | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Norveška | 3 000 | 0 | 0 | 0 | 0“; |

IIIa

(MAC/*03A.)

IIIa in IVbc

(MAC/*3A4BC)

IVb

(MAC/*04B.)

IVc

(MAC/*04C.)

VI, mednarodne vode IIa, od 1. januarja do 31. marca 2012 ter v decembru 2012

(MAC/*2A6.)

Danska

0

4 130

0

0

9 482

Francija

0

490

0

0

0

Nizozemska

0

490

0

0

0

Švedska

0

0

390

10

1 829

Združeno kraljestvo

0

490

0

0

0

Norveška

3 000

0

0

0

0“;

(18)  Lahko se lovi na območjih IIa, VIa severno od 56° 30′ S, IVa, VIId, VIIe, VIIf in VIIh (MAC/*AX7H).

18

(19)  Poleg tega lahko Norveška severno od 56° 30′ S nalovi dodatnih 33 437 ton kvote za dostop, ki se šteje v njeno omejitev ulova (MAC/*N6530).

19

Posebni pogoj:

Posebni pogoj:

V mejah navedenih kvot se na naslednjih območjih in v navedenih obdobjih ne sme uloviti več od spodaj navedenih količin.

| | Vode EU in Norveške območja IVa
  (MAC/*04A-EN)
  V obdobjih od 1. januarja do 15. februarja 2012 in od 1. septembra do 31. decembra 2012 | Norveške vode območja IIa
  (MAC/*2AN-) |
| --- | --- | --- |
| Nemčija | 8 219 | 837 |
| Francija | 5 479 | 557 |
| Irska | 27 396 | 2 790 |
| Nizozemska | 11 985 | 1 220 |
| Združeno kraljestvo | 75 342 | 7 672 |
| Unija | 128 421 | 13 076“; |

Vode EU in Norveške območja IVa

(MAC/*04A-EN)

V obdobjih od 1. januarja do 15. februarja 2012 in od 1. septembra do 31. decembra 2012

Norveške vode območja IIa

(MAC/*2AN-)

Nemčija

8 219

837

Francija

5 479

557

Irska

27 396

2 790

Nizozemska

11 985

1 220

Združeno kraljestvo

75 342

7 672

Unija

128 421

13 076“;

(20)  Posebni pogoj: količine, ki se lahko medsebojno zamenjujejo z drugimi državami članicami, se lahko lovijo na območjih VIIIa, VIIIb in VIIId (MAC/*8ABD.). Kljub temu pa količine, ki jih za namen zamenjave dajo na voljo Španija, Portugalska ali Francija in jih je treba uloviti na območjih VIIIa, VIIIb in VIIId, ne smejo presegati 25 % kvot države članice dajalke.

20

Posebni pogoj:

Posebni pogoj:

V mejah navedenih kvot se na naslednjem območju ne sme uloviti več od spodaj navedenih količin.

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Španija | 2 543 |
| Francija | 17 |
| Portugalska | 526“; |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Španija

2 543

Francija

17

Portugalska

526“;

(21)  O ulovih na območjih IIa (MAC/*02A.) in IVa (MAC/*4A.) je treba poročati posebej.“;

21

(22)  Vključno s pravo peščenko.

22

(23)  Lahko se lovi le v vodah EU območja IV (SPR/*04-C.).

23

(24)  Lahko se spremeni v skladu s členom 5(4) te uredbe.

24

(25)  Papalina mora predstavljati najmanj 98 % iztovorjenega ulova, ki se šteje v TAC. Prilovi limande in mola se štejejo v preostala 2 % TAC (OTH/*2AC4C).“;

25

(26)  Posebni pogoj: do 5 % te kvote, ulovljene v vodah EU območij IIa ali IVa pred 30. junijem 2012, se lahko šteje v kvoto za območja voda EU IVb, IVc in VIId. Vendar je treba o uporabi tega posebnega pogoja vnaprej obvestiti Komisijo (JAX/*4BC7D).

26

(27)  Posebni pogoj: do 5 % te kvote se lahko ulovi v VIId. Vendar je treba o uporabi tega posebnega pogoja vnaprej obvestiti Komisijo (JAX/*07D.).

27

(28)  Šur mora predstavljati najmanj 95 % iztovorjenega ulova, ki se šteje v TAC. Prilovi merjaščevke, vahnje, mola in skuše se štejejo v preostalih 5 % TAC (OTH/*2A-14).“

28

(29)  TAC je določen na podlagi posvetovanj med Unijo, Ferskimi otoki, Norveško in Islandijo.“;

29

(30)  Od tega se 2 900 ton dodeli Norveški.“;

30

(31)  Vključno z neizogibnim prilovom (trska ni dovoljena).

31

(32)  Lahko se lovi le med julijem in decembrom 2012.“;

32

(33)  Brez ribjih vrst, ki nimajo tržne vrednosti.“;

33

(34)  Iz te kvote se odšteje količina 133 ton po prenosu ribolovne možnosti na tretjo državo.

34

(35)  Tej kvoti se doda količina 131,5 ton po prenosu ribolovnih možnosti s tretjimi državami.

35

(36)  Iz te kvote se odšteje količina 1,5 ton po prenosu ribolovnih možnosti s tretjimi državami.“;

36

(37)  Ne vključuje predela, omejenega z naslednjimi koordinatami:

37

| Točka št. | Zemljepisna širina S | Zemljepisna dolžina Z |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 20′ 0 | 46° 40′ 0 |
| 2 | 47° 20′ 0 | 46° 30′ 0 |
| 3 | 46° 00′ 0 | 46° 30′ 0 |
| 4 | 46° 00′ 0 | 46° 40′ 0 |

Točka št.

Zemljepisna širina S

Zemljepisna dolžina Z

1

47° 20′ 0

46° 40′ 0

2

47° 20′ 0

46° 30′ 0

3

46° 00′ 0

46° 30′ 0

4

46° 00′ 0

46° 40′ 0

(38)  Tej kvoti se doda količina 266 ton po prenosu ribolovne možnosti iz tretje države.

38

(39)  Tej kvoti se doda količina 133 ton po prenosu ribolovne možnosti iz tretje države.

39

(40)  Tej kvoti se doda količina 399 ton po prenosu ribolovnih možnosti iz tretjih držav.“;

40

(41)  Tej kvoti se doda količina 10 ton po prenosu ribolovne možnosti iz tretje države.

41

(42)  Tej kvoti se doda količina 10 ton po prenosu ribolovne možnosti iz tretje države.“;

42

(43)  Tej kvoti se doda količina 454 ton po prenosu ribolovne možnosti iz tretje države.

43

(44)  Tej kvoti se doda količina 454 ton po prenosu ribolovne možnosti iz tretje države.“

44

(45)  Za to kvoto velja celotni dovoljeni ulov 6 500 ton, ki je določen za ta stalež za vse pogodbenice NAFO. Po izčrpanju celotnega dovoljenega ulova se mora usmerjeni ribolov tega staleža ustaviti ne glede na raven ulovov.

45

(46)  Tej kvoti se doda količina 675 ton po prenosu ribolovne možnosti iz tretje države.

46

(47)  Tej kvoti se doda količina 675 ton po prenosu ribolovne možnosti iz tretje države.“;

47

(48)  Tej kvoti se doda količina 150 ton po prenosu ribolovne možnosti iz tretje države.

48

(49)  Tej kvoti se doda količina 150 ton po prenosu ribolovne možnosti iz tretje države.“

49

---

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/23

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 693/2012

z dne 25. julija 2012

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011 (o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 91/2009 o uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne) z odobritvijo izvzetja iz teh ukrepov enemu malezijskemu proizvajalcu izvozniku in prenehanjem registracije uvoza za tega proizvajalca izvoznika

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), ter zlasti člena 11(4) in člena 13(4) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   OBSTOJEČI UKREPI

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 91/2009 (2) uvedel protidampinške ukrepe na nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 723/2011 (3) razširil te ukrepe na nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla, poslane iz Malezije (v nadaljnjem besedilu: razširjeni ukrepi), razen na uvoz izdelkov, ki jih proizvajajo v navedeni uredbi posebej navedene malezijske družbe. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 91/2009 (2) uvedel protidampinške ukrepe na nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 723/2011 (3) razširil te ukrepe na nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla, poslane iz Malezije (v nadaljnjem besedilu: razširjeni ukrepi), razen na uvoz izdelkov, ki jih proizvajajo v navedeni uredbi posebej navedene malezijske družbe.

B.   SEDANJA PREISKAVA

1.   Zahtevek za pregled

| (2) | Komisija je prejela zahtevek za izvzetje iz razširjenih ukrepov v skladu s členom 11(4) in členom 13(4) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (v nadaljnjem besedilu: Andfast), proizvajalec iz Malezije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je prejela zahtevek za izvzetje iz razširjenih ukrepov v skladu s členom 11(4) in členom 13(4) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (v nadaljnjem besedilu: Andfast), proizvajalec iz Malezije.

2.   Začetek pregleda

| (3) | Komisija je po preučitvi dokazov, ki jih je predložil Andfast, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 11(4) in členom 13(4) osnovne uredbe z namenom določitve možnosti, da se družbi Andfast odobri izvzetje iz razširjenih ukrepov. Po tem, ko se je Komisija posvetovala s svetovalnim odborom in zadevni industriji Unije dala možnost za pripombe, je z Uredbo (EU) št. 1164/2011 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o začetku pregleda) začela pregled Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011 v zvezi z družbo Andfast. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je po preučitvi dokazov, ki jih je predložil Andfast, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 11(4) in členom 13(4) osnovne uredbe z namenom določitve možnosti, da se družbi Andfast odobri izvzetje iz razširjenih ukrepov. Po tem, ko se je Komisija posvetovala s svetovalnim odborom in zadevni industriji Unije dala možnost za pripombe, je z Uredbo (EU) št. 1164/2011 (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o začetku pregleda) začela pregled Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011 v zvezi z družbo Andfast.

| (4) | Uredba o začetku pregleda je razveljavila protidampinško dajatev, uvedeno z Izvedbeno uredbo (EU) št. 723/2011 v zvezi z uvozom izdelka, ki je predmet pregleda, ki je bil poslan iz Malezije in ga je proizvedel Andfast. Hkrati so carinski organi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe dobili navodilo, da izvedejo ustrezne ukrepe za registracijo takega uvoza. |
| --- | --- |

(4)

Uredba o začetku pregleda je razveljavila protidampinško dajatev, uvedeno z Izvedbeno uredbo (EU) št. 723/2011 v zvezi z uvozom izdelka, ki je predmet pregleda, ki je bil poslan iz Malezije in ga je proizvedel Andfast. Hkrati so carinski organi v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe dobili navodilo, da izvedejo ustrezne ukrepe za registracijo takega uvoza.

3.   Zadevni izdelek

| (5) | Zadevni izdelki so nekateri pritrdilni elementi iz železa ali jekla, razen iz nerjavnega jekla, tj. lesni vijaki (razen tirnih vijakov), samovrezni vijaki, drugi vijaki in sorniki z glavo (s svojimi maticami ali podložkami ali brez njih, razen vijakov, izdelanih s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim prerezom, debeline do vključno 6 mm, ter razen vijakov in sornikov za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire) in podložke, ki so poslani iz Malezije in se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 in ex 7318 22 00 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(5)

Zadevni izdelki so nekateri pritrdilni elementi iz železa ali jekla, razen iz nerjavnega jekla, tj. lesni vijaki (razen tirnih vijakov), samovrezni vijaki, drugi vijaki in sorniki z glavo (s svojimi maticami ali podložkami ali brez njih, razen vijakov, izdelanih s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim prerezom, debeline do vključno 6 mm, ter razen vijakov in sornikov za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire) in podložke, ki so poslani iz Malezije in se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 in ex 7318 22 00 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

4.   Preiskava

| (6) | Komisija je uradno seznanila Andfast in predstavnike Malezije o začetku pregleda. Zainteresirane strani so bile pozvane, da izrazijo svoja mnenja, in obveščene, da lahko zahtevajo zaslišanje. Tak zahtevek ni bil prejet. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je uradno seznanila Andfast in predstavnike Malezije o začetku pregleda. Zainteresirane strani so bile pozvane, da izrazijo svoja mnenja, in obveščene, da lahko zahtevajo zaslišanje. Tak zahtevek ni bil prejet.

| (7) | Komisija je družbi Andfast tudi poslala vprašalnik in v določenem roku prejela odgovor. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za pregled. Preveritveni obisk je bil izveden v prostorih družbe Andfast. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je družbi Andfast tudi poslala vprašalnik in v določenem roku prejela odgovor. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za pregled. Preveritveni obisk je bil izveden v prostorih družbe Andfast.

5.   Obdobje preiskave

| (8) | Obdobje preiskave je zajelo obdobje od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: OP). Zbrani so bili podatki od leta 2008 do konca OP, da bi se preiskala vsaka sprememba v vzorcu trgovanja. |
| --- | --- |

(8)

Obdobje preiskave je zajelo obdobje od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: OP). Zbrani so bili podatki od leta 2008 do konca OP, da bi se preiskala vsaka sprememba v vzorcu trgovanja.

C.   REZULTATI PREISKAVE

| (9) | Preiskava je potrdila, da Andfast ni bil povezan z nobenim od kitajskih ali malezijskih izvoznikov ali proizvajalcev, za katere veljajo protidampinški ukrepi, in ni izvažal zadevnega izdelka v Evropsko unijo v obdobju preiskave, ki je vodila do razširjenih ukrepov, tj. od 1. januarja 2008 do 30. septembra 2010. Andfast je zadevni izdelek začel izvažati po razširitvi ukrepov na Malezijo. |
| --- | --- |

(9)

Preiskava je potrdila, da Andfast ni bil povezan z nobenim od kitajskih ali malezijskih izvoznikov ali proizvajalcev, za katere veljajo protidampinški ukrepi, in ni izvažal zadevnega izdelka v Evropsko unijo v obdobju preiskave, ki je vodila do razširjenih ukrepov, tj. od 1. januarja 2008 do 30. septembra 2010. Andfast je zadevni izdelek začel izvažati po razširitvi ukrepov na Malezijo.

| (10) | Dejavnosti predelave družbe Andfast se lahko štejejo za končno izdelavo in sestavljanje v smislu člena 13(2) osnovne uredbe. Andfast iz Ljudske republike Kitajske uvaža nedokončane elemente, v katere se nato vreže navoj, se jih prevleče in sestavi z maticami ter podložkami v njihovih prostorih v Maleziji. Končni izdelek prodajajo in izvažajo svojim povezanim družbam v Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Dejavnosti predelave družbe Andfast se lahko štejejo za končno izdelavo in sestavljanje v smislu člena 13(2) osnovne uredbe. Andfast iz Ljudske republike Kitajske uvaža nedokončane elemente, v katere se nato vreže navoj, se jih prevleče in sestavi z maticami ter podložkami v njihovih prostorih v Maleziji. Končni izdelek prodajajo in izvažajo svojim povezanim družbam v Uniji.

| (11) | To se ne šteje za izogibanje, saj je bilo dokazano, da je dodana vrednost izdelkov, uvoženih iz Ljudske republike Kitajske, ki jo ti pridobijo s sestavljanjem in končno izdelavo, večja od 25 % proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(11)

To se ne šteje za izogibanje, saj je bilo dokazano, da je dodana vrednost izdelkov, uvoženih iz Ljudske republike Kitajske, ki jo ti pridobijo s sestavljanjem in končno izdelavo, večja od 25 % proizvodnih stroškov.

| (12) | Ni bilo dokazano, da bi Andfast kupoval končni zadevni izdelek v Ljudski republiki Kitajski in ga preprodajal ali prepeljal v Evropsko unijo. |
| --- | --- |

(12)

Ni bilo dokazano, da bi Andfast kupoval končni zadevni izdelek v Ljudski republiki Kitajski in ga preprodajal ali prepeljal v Evropsko unijo.

D.   SPREMEMBA UKREPOV V PREGLEDU

| (13) | V skladu z ugotovitvijo zgoraj, da Andfast ni bil vpleten v dejavnosti izogibanja, bi bilo treba družbo izvzeti iz veljavnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(13)

V skladu z ugotovitvijo zgoraj, da Andfast ni bil vpleten v dejavnosti izogibanja, bi bilo treba družbo izvzeti iz veljavnih protidampinških ukrepov.

| (14) | Za nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla, ki jih iz Malezije pošilja Andfast, bi bilo treba prenehati z registracijo uvoza, ki je bila uvedena z uredbo o začetku pregleda. V skladu s členom 14(5) osnovne uredbe, ki določa, da se ukrepi uporabljajo za registrirani uvoz od datuma registracije, in zaradi izvzetja družbe iz ukrepov se za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, ki jih je iz Malezije poslal Andfast in so bili uvoženi na ozemlje Unije na podlagi registracije, uvedene z uredbo o začetku pregleda, protidampinška dajatev ne bi smela pobirati. |
| --- | --- |

(14)

Za nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla, ki jih iz Malezije pošilja Andfast, bi bilo treba prenehati z registracijo uvoza, ki je bila uvedena z uredbo o začetku pregleda. V skladu s členom 14(5) osnovne uredbe, ki določa, da se ukrepi uporabljajo za registrirani uvoz od datuma registracije, in zaradi izvzetja družbe iz ukrepov se za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, ki jih je iz Malezije poslal Andfast in so bili uvoženi na ozemlje Unije na podlagi registracije, uvedene z uredbo o začetku pregleda, protidampinška dajatev ne bi smela pobirati.

| (15) | V skladu s členom 13(4) osnovne uredbe izvzetje, odobreno iz razširjenih ukrepov za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, ki jih proizvaja Andfast, ostane veljavno, pod pogojem, da dokončno preverjeni podatki upravičujejo izvzetje in na primer ni ugotovljeno, da je bilo izvzetje odobreno na podlagi lažnih ali zavajajočih podatkov, ki jih je predložila zadevna družba. Če bi dokazi prima facie kazali drugače ali če bi se izvoz družbe Andfast v Evropsko unijo močno povečal, lahko Komisija začne preiskavo, s katero bi utemeljila upravičenost preklica izvzetja. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 13(4) osnovne uredbe izvzetje, odobreno iz razširjenih ukrepov za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, ki jih proizvaja Andfast, ostane veljavno, pod pogojem, da dokončno preverjeni podatki upravičujejo izvzetje in na primer ni ugotovljeno, da je bilo izvzetje odobreno na podlagi lažnih ali zavajajočih podatkov, ki jih je predložila zadevna družba. Če bi dokazi prima facie kazali drugače ali če bi se izvoz družbe Andfast v Evropsko unijo močno povečal, lahko Komisija začne preiskavo, s katero bi utemeljila upravičenost preklica izvzetja.

| (16) | Izvzetje iz razširjenih ukrepov, odobreno za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, ki jih proizvaja Andfast, je bilo določeno na podlagi ugotovitev sedanjega pregleda. To izvzetje se torej uporablja izključno za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ki jih proizvaja navedeni pravni subjekt. Za uvožene pritrdilne elemente iz železa ali jekla, ki jih proizvaja katera koli družba, ki ni izrecno poimensko navedena v členu 1(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se izvzetje ne uporablja, velja pa stopnja preostale dajatve, uvedena z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(16)

Izvzetje iz razširjenih ukrepov, odobreno za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, ki jih proizvaja Andfast, je bilo določeno na podlagi ugotovitev sedanjega pregleda. To izvzetje se torej uporablja izključno za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ki jih proizvaja navedeni pravni subjekt. Za uvožene pritrdilne elemente iz železa ali jekla, ki jih proizvaja katera koli družba, ki ni izrecno poimensko navedena v členu 1(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se izvzetje ne uporablja, velja pa stopnja preostale dajatve, uvedena z navedeno uredbo.

| (17) | V tem primeru se šteje, da so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe takih izvzetij. Taki posebni ukrepi so zahteva za predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 723/2011. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja razširjena protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(17)

V tem primeru se šteje, da so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe takih izvzetij. Taki posebni ukrepi so zahteva za predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 723/2011. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja razširjena protidampinška dajatev.

E.   POSTOPEK

| (18) | Andfast in vse ostale zainteresirane strani so bile obveščene o dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je družbi Andfast nameravalo odobriti izvzetje iz razširjenih ukrepov. Prejete niso bile nobene pripombe – |
| --- | --- |

(18)

Andfast in vse ostale zainteresirane strani so bile obveščene o dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je družbi Andfast nameravalo odobriti izvzetje iz razširjenih ukrepov. Prejete niso bile nobene pripombe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 1(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 723/2011 se spremeni tako, da se na seznam družb, ki proizvajajo nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla v Maleziji ter katerih uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla je izvzet iz uporabe razširjene dokončne preostale protidampinške dajatve, doda naslednja družba:

„Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (dodatna oznaka TARIC B265)“.

Člen 2

Carinskim organom se dajo navodila, da prenehajo z registracijo uvoza, ki se izvaja v skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 1164/2011. Za tako registriran uvoz se protidampinška dajatev ne pobira.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. julija 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 29, 31.1.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 194, 26.7.2011, str. 6.

3

(4)  UL L 297, 16.11.2011, str. 53.

4

---

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/26

---

UREDBA SVETA (EU) št. 694/2012

z dne 27. julija 2012

o določitvi možnosti ribolova sardona v Biskajskem zalivu za ribolovno sezono 2012/2013

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet mora določiti celotne dovoljene ulove (TAC) po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij. Ribolovne možnosti bi bilo treba med države članice porazdeliti tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vse staleže ali skupine staležev, in ob upoštevanju ciljev skupne ribiške politike, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet mora določiti celotne dovoljene ulove (TAC) po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij. Ribolovne možnosti bi bilo treba med države članice porazdeliti tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vse staleže ali skupine staležev, in ob upoštevanju ciljev skupne ribiške politike, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1).

| (2) | Za namene ustreznega upravljanja staleža in poenostavitve je primerno, da se določi TAC in kvote držav članic za stalež sardona v Biskajskem zalivu (podobmočje ICES VIII) za sezono letnega upravljanja od 1. julija do 30. junija naslednjega leta in ne za obdobje upravljanja koledarskega leta. Za ribištvo bi morale kljub temu veljati splošne določbe Uredbe (EU) št. 43/2012 (2) o pogojih uporabe kvot. |
| --- | --- |

(2)

Za namene ustreznega upravljanja staleža in poenostavitve je primerno, da se določi TAC in kvote držav članic za stalež sardona v Biskajskem zalivu (podobmočje ICES VIII) za sezono letnega upravljanja od 1. julija do 30. junija naslednjega leta in ne za obdobje upravljanja koledarskega leta. Za ribištvo bi morale kljub temu veljati splošne določbe Uredbe (EU) št. 43/2012 (2) o pogojih uporabe kvot.

| (3) | TAC za sardona v Biskajskem zalivu za ribolovno sezono 2012/2013 bi bilo treba določiti na podlagi razpoložljivih znanstvenih mnenj ter ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov ter ob zagotavljanju pravičnega obravnavanja različnih ribiških sektorjev. |
| --- | --- |

(3)

TAC za sardona v Biskajskem zalivu za ribolovno sezono 2012/2013 bi bilo treba določiti na podlagi razpoložljivih znanstvenih mnenj ter ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov ter ob zagotavljanju pravičnega obravnavanja različnih ribiških sektorjev.

| (4) | Komisija je z namenom določitve večletnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu, ki bi pokrival to ribolovno sezono in določil pravilo o ulovih za določanje ribolovnih možnosti, 29. julija 2009 predstavila predlog uredbe o določitvi dolgoročnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež. Ob upoštevanju navedenega predloga in glede na to, da presoja vplivov, na kateri temelji ta predlog, predvideva najnovejšo presojo vplivov odločitev na ribolovne možnosti za stalež sardona v Biskajskem zalivu, je za stalež sardona primerno določiti ustrezni TAC. Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) je julija 2012 predložil mnenje, v katerem je biomaso drstitvenega staleža ocenil na okoli 68 180 ton. Posledično bi bilo treba za ribolovno sezono, ki traja od 1. julija 2012 do 30. junija 2013, določiti TAC v višini 20 700 ton. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z namenom določitve večletnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu, ki bi pokrival to ribolovno sezono in določil pravilo o ulovih za določanje ribolovnih možnosti, 29. julija 2009 predstavila predlog uredbe o določitvi dolgoročnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki izkorišča ta stalež. Ob upoštevanju navedenega predloga in glede na to, da presoja vplivov, na kateri temelji ta predlog, predvideva najnovejšo presojo vplivov odločitev na ribolovne možnosti za stalež sardona v Biskajskem zalivu, je za stalež sardona primerno določiti ustrezni TAC. Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) je julija 2012 predložil mnenje, v katerem je biomaso drstitvenega staleža ocenil na okoli 68 180 ton. Posledično bi bilo treba za ribolovno sezono, ki traja od 1. julija 2012 do 30. junija 2013, določiti TAC v višini 20 700 ton.

| (5) | V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (3) je treba opredeliti, v kolikšni meri ukrepi iz te uredbe veljajo za stalež sardona v Biskajskem zalivu. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (3) je treba opredeliti, v kolikšni meri ukrepi iz te uredbe veljajo za stalež sardona v Biskajskem zalivu.

| (6) | Zaradi začetka ribolovne sezone 2012/2013 in za namene letnega poročanja ulovov, bi ta uredba morala začeti veljati takoj in se uporabljati od 1. julija 2012 – |
| --- | --- |

(6)

Zaradi začetka ribolovne sezone 2012/2013 in za namene letnega poročanja ulovov, bi ta uredba morala začeti veljati takoj in se uporabljati od 1. julija 2012 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ribolovne možnosti za sardona v Biskajskem zalivu

1.   Celotni dovoljeni ulov (TAC) in njegova razdelitev med države članice za ribolovno sezono od 1. julija 2012 do 30. junija 2013 za stalež sardona v podobmočju ICES VIII, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 218/2009 (4), sta (v tonah žive teže) naslednja:

| Vrsta | : | sardon

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Vrsta

:

sardon

Engraulis encrasicolus

| Cona ICES | : | VIII
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- |

Cona ICES

:

VIII

(ANE/08.)

Španija

18 630

Analitski TAC

Francija

2 070

EU

20 700

TAC

20 700

2.   Za dodelitev ribolovnih možnosti, kot so določene v odstavku 1, in njihovo uporabo veljajo pogoji iz členov 8, 10 in 13 Uredbe (EU) št. 43/2012.

3.   Šteje se, da za stalež iz odstavka 1 velja analitski TAC za namene Uredbe (ES) št. 847/96. Uporabljata se člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2012

Za Svet

Predsednik

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2012 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (UL L 25, 27.1.2012, str. 1).

2

(3)  UL L 115, 9.5.1996, str. 3.

3

(4)  Uredba (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).

4

---

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/28

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 695/2012

z dne 24. julija 2012

o prepovedi ribolova na morskega lista na območjih VIIIa in VIIIb s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2012 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (2), določa kvote za leto 2012. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2012 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (2), določa kvote za leto 2012.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2012. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2012.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2012 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 25, 27.1.2012, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 9/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | SOL/8AB. |
| Vrsta | morski list (Solea solea) |
| Območje | VIIIa in VIIIb |
| Datum | 12. junij 2012 |

Št.

9/T&Q

Država članica

Španija

Stalež

SOL/8AB.

Vrsta

morski list (Solea solea)

Območje

VIIIa in VIIIb

Datum

12. junij 2012

---

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/30

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 696/2012

z dne 25. julija 2012

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. julija 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Vložki za čevlje iz prožnega vzmetenega jeklenega dela in zamenljivega oblazinjenega dela iz različnih materialov.
  Pri sestavljanju vložka se upoštevata odtis stopala in telesna teža uporabnika.
  Vložki so zasnovani za zmanjšanje obremenitve stopal in celega telesa. Tritočkovni podporni sistem vložka je zasnovan tako, da podpira, premika in krepi vezi, kite in mišice. Zagotavlja ublažitev udarcev, enakomerno porazdeljuje telesno težo po celem stopalu in lahko izravnava škodljive učinke ploskih stopal. Oblazinjeni del masira stopalo.

   (1) Glej sliko. | 6406 90 50 | Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 6406, 6406 90 in 6406 90 50.
  Vložki niso zasnovani za korekcijo ortopedskih stanj, saj niso posebej prilagojeni pomanjkljivostim, ki naj bi jih odpravljali, ampak so zasnovani za izboljšanje udobja stopal in telesa ter za izravnavanje škodljivih učinkov obstoječih težav (glej opombo 6 k poglavju 90).
  Uvrstitev pod tarifno številko 9021 kot ortopedski pripomoček je zato izključena.
  Vložke je treba uvrstiti pod oznako KN 6406 90 50 kot zamenljive vložke. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Vložki za čevlje iz prožnega vzmetenega jeklenega dela in zamenljivega oblazinjenega dela iz različnih materialov.

Pri sestavljanju vložka se upoštevata odtis stopala in telesna teža uporabnika.

Vložki so zasnovani za zmanjšanje obremenitve stopal in celega telesa. Tritočkovni podporni sistem vložka je zasnovan tako, da podpira, premika in krepi vezi, kite in mišice. Zagotavlja ublažitev udarcev, enakomerno porazdeljuje telesno težo po celem stopalu in lahko izravnava škodljive učinke ploskih stopal. Oblazinjeni del masira stopalo.

(1) Glej sliko.

6406 90 50

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 6406, 6406 90 in 6406 90 50.

Vložki niso zasnovani za korekcijo ortopedskih stanj, saj niso posebej prilagojeni pomanjkljivostim, ki naj bi jih odpravljali, ampak so zasnovani za izboljšanje udobja stopal in telesa ter za izravnavanje škodljivih učinkov obstoječih težav (glej opombo 6 k poglavju 90).

Uvrstitev pod tarifno številko 9021 kot ortopedski pripomoček je zato izključena.

Vložke je treba uvrstiti pod oznako KN 6406 90 50 kot zamenljive vložke.

Image

---

(1)  Slika je zgolj informativna.

---

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 697/2012

z dne 25. julija 2012

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. julija 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izdelek (t. i. „transformatorski modul z vtikačem RJ 45“) s priključnimi vtiči v ohišju z merami približno 2 × 1,5 × 1,5 cm.
  Izdelek ima tiskano vezje, opremljeno s štirimi transformatorji, kondenzatorjem in štirimi upori. Ima tudi dve svetleči diodi, ki nista povezani z drugimi komponentami.
  Izdelek je posebej zasnovan za omrežje „10/100 base-t Ethernet“ ter se namesti na tiskano vezje za namene povezave naprave z lokalnim omrežjem za prenos in sprejem signala.
  Omogoča galvansko ločitev ter zaščito signalov pred prenapetostno obremenitvijo in sofaznimi motnjami. | 8517 70 90 | Uvrstitev določajo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 2(b) k oddelku XVI ter besedilo oznak KN 8517, 8517 70 in 8517 70 90.
  Poleg konektorja izdelek vsebuje več različnih električnih komponent. Poleg tega, da je izdelek namenjen povezavi z električnimi tokokrogi ali znotraj njih, opravlja tudi več različnih električnih funkcij, kot so galvanska ločitev ter zaščita pred prenapetostno obremenitvijo in sofaznimi motnjami. Te komponente so enako pomembne, saj vse prispevajo k izpolnjevanju tehničnih zahtev za vzpostavitev povezave prek omrežja Ethernet.
  Zato izdelka ne moremo uvrstiti pod tarifno številko 8536 kot vtič.
  Ker se izdelek uporablja v aparatu za komuniciranje v žičnem omrežju, ga je treba uvrstiti pod oznako KN 8517 70 90 kot del aparata za komunikacijo v žičnih ali brezžičnih omrežjih. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Izdelek (t. i. „transformatorski modul z vtikačem RJ 45“) s priključnimi vtiči v ohišju z merami približno 2 × 1,5 × 1,5 cm.

Izdelek ima tiskano vezje, opremljeno s štirimi transformatorji, kondenzatorjem in štirimi upori. Ima tudi dve svetleči diodi, ki nista povezani z drugimi komponentami.

Izdelek je posebej zasnovan za omrežje „10/100 base-t Ethernet“ ter se namesti na tiskano vezje za namene povezave naprave z lokalnim omrežjem za prenos in sprejem signala.

Omogoča galvansko ločitev ter zaščito signalov pred prenapetostno obremenitvijo in sofaznimi motnjami.

8517 70 90

Uvrstitev določajo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 2(b) k oddelku XVI ter besedilo oznak KN 8517, 8517 70 in 8517 70 90.

Poleg konektorja izdelek vsebuje več različnih električnih komponent. Poleg tega, da je izdelek namenjen povezavi z električnimi tokokrogi ali znotraj njih, opravlja tudi več različnih električnih funkcij, kot so galvanska ločitev ter zaščita pred prenapetostno obremenitvijo in sofaznimi motnjami. Te komponente so enako pomembne, saj vse prispevajo k izpolnjevanju tehničnih zahtev za vzpostavitev povezave prek omrežja Ethernet.

Zato izdelka ne moremo uvrstiti pod tarifno številko 8536 kot vtič.

Ker se izdelek uporablja v aparatu za komuniciranje v žičnem omrežju, ga je treba uvrstiti pod oznako KN 8517 70 90 kot del aparata za komunikacijo v žičnih ali brezžičnih omrežjih.

---

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 698/2012

z dne 25. julija 2012

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrstitvijo blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali ji dodaja dodatne pododdelke in se predpiše s posebnimi določbami Unije za uporabo tarifnih in drugih ukrepov pri blagovni menjavi.

| (3) | Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po navedenih splošnih pravilih se blago iz stolpca (1) razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznako KN, ki je označena v stolpcu (2), iz razlogov iz stolpca (3) navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Ukrepi iz točk 1 in 3 Priloge k tej uredbi so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik; Odbor za carinski zakonik za točko 2 iz Priloge k tej uredbi ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz točk 1 in 3 Priloge k tej uredbi so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik; Odbor za carinski zakonik za točko 2 iz Priloge k tej uredbi ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu (1) razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca (2) navedene razpredelnice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je še tri mesece mogoče sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. julija 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Večnamenska naprava (t. i. „multimedijski center za motorna vozila“) take vrste, ki se uporablja v motornih vozilih, sestavljena iz dveh glavnih komponent:






  — | sprejemnika za radiodifuzijo v kombinaciji s CD/DVD-predvajalnikom, |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

1.

Večnamenska naprava (t. i. „multimedijski center za motorna vozila“) take vrste, ki se uporablja v motornih vozilih, sestavljena iz dveh glavnih komponent:

—

sprejemnika za radiodifuzijo v kombinaciji s CD/DVD-predvajalnikom,

| — | snemljivega barvnega zaslona s tekočimi kristali, ki ima funkcijo na dotik, diagonalo približno 17,5 cm (7 palcev) in razmerje stranic 16: 9. |
| --- | --- |

—

snemljivega barvnega zaslona s tekočimi kristali, ki ima funkcijo na dotik, diagonalo približno 17,5 cm (7 palcev) in razmerje stranic 16: 9.

Naprava je opremljena s konektorji, ki omogočajo sprejem videosignala iz zunanjih virov, npr. vzvratne kamere.

Napravi je priložen daljinski upravljalnik.

Na napravo se lahko priključi dodaten zaslon.

8528 59 40

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(c) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 8528, 8528 59 in 8528 59 40.

Naprava je iz komponent, ki lahko opravljajo različne funkcije (reprodukcija zvoka, reprodukcija videa, radiodifuzija, prikazovanje videa), vendar glede na obliko in zasnovo nobena izmed njih ne daje napravi njene bistvene lastnosti.

V skladu s splošnim pravilom za razlago kombinirane nomenklature 3(c) se naprava uvrsti pod oznako KN 8528 59 40 kot drugi monitorji z zaslonom s tekočimi kristali (LCD).

| 2. | Večnamenska naprava (t. i. „multimedijski center za motorna vozila“) take vrste, ki se uporablja v motornih vozilih, z merami približno 17 × 5 × 16 cm.
  V istem ohišju združuje sprejemnik za radiodifuzijo, napravo za zvočno in video reprodukcijo ter barvni zaslon s tekočimi kristali in diagonalo približno 8 cm (3,5 palca).
  Naprava je opremljena s konektorji, ki omogočajo sprejem videosignala iz zunanjih virov, npr. vzvratne kamere.
  Naprava lahko zvok in slike reproducira tudi s pomnilniškega ključa USB.
  Napravi je priložen daljinski upravljalnik.
  Na napravo se lahko priključi dodaten zaslon. |
| --- | --- |

2.

Večnamenska naprava (t. i. „multimedijski center za motorna vozila“) take vrste, ki se uporablja v motornih vozilih, z merami približno 17 × 5 × 16 cm.

V istem ohišju združuje sprejemnik za radiodifuzijo, napravo za zvočno in video reprodukcijo ter barvni zaslon s tekočimi kristali in diagonalo približno 8 cm (3,5 palca).

Naprava je opremljena s konektorji, ki omogočajo sprejem videosignala iz zunanjih virov, npr. vzvratne kamere.

Naprava lahko zvok in slike reproducira tudi s pomnilniškega ključa USB.

Napravi je priložen daljinski upravljalnik.

Na napravo se lahko priključi dodaten zaslon.

8528 59 40

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(c) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 8528, 8528 59 in 8528 59 40.

Naprava je iz komponent, ki lahko opravljajo različne funkcije (reprodukcija zvoka, reprodukcija videa, radiodifuzija, prikazovanje videa), vendar glede na obliko in zasnovo nobena izmed njih ne daje napravi njene bistvene lastnosti.

V skladu s splošnim pravilom za razlago kombinirane nomenklature 3(c) se naprava uvrsti pod oznako KN 8528 59 40 kot drugi monitorji z zaslonom s tekočimi kristali (LCD).

| 3. | Večnamenska naprava (t. i. „multimedijski center za motorna vozila“) take vrste, ki se uporablja v motornih vozilih.
  V istem ohišju združuje sprejemnik za radiodifuzijo, napravo za zvočno in video reprodukcijo, napravo za radionavigacijo ter barvni zaslon s tekočimi kristali, diagonalo približno 18 cm (7 palcev) in razmerjem stranic 16: 9.
  Naprava je opremljena s konektorji, ki omogočajo sprejem videosignala iz zunanjih virov, npr. vzvratne kamere ali sprejemnika signala DVB-T.
  Naprava lahko zvok in slike reproducira tudi s pomnilniške kartice.
  Napravi sta priložena dva daljinska upravljalnika.
  Na napravo se lahko priključi dodaten zaslon. |
| --- | --- |

3.

Večnamenska naprava (t. i. „multimedijski center za motorna vozila“) take vrste, ki se uporablja v motornih vozilih.

V istem ohišju združuje sprejemnik za radiodifuzijo, napravo za zvočno in video reprodukcijo, napravo za radionavigacijo ter barvni zaslon s tekočimi kristali, diagonalo približno 18 cm (7 palcev) in razmerjem stranic 16: 9.

Naprava je opremljena s konektorji, ki omogočajo sprejem videosignala iz zunanjih virov, npr. vzvratne kamere ali sprejemnika signala DVB-T.

Naprava lahko zvok in slike reproducira tudi s pomnilniške kartice.

Napravi sta priložena dva daljinska upravljalnika.

Na napravo se lahko priključi dodaten zaslon.

8528 59 40

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 3(c) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 8528, 8528 59 in 8528 59 40.

Naprava je iz komponent, ki lahko opravljajo različne funkcije (reprodukcija zvoka, reprodukcija videa, radionavigacija, radiodifuzija, prikazovanje videa), vendar glede na obliko in zasnovo nobena izmed njih ne daje napravi njene bistvene lastnosti.

V skladu s splošnim pravilom za razlago kombinirane nomenklature 3(c) se naprava uvrsti pod oznako KN 8528 59 40 kot drugi monitorji z zaslonom s tekočimi kristali (LCD).

---

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/37

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 699/2012

z dne 30. julija 2012

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 1. novembra 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 1. novembra 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi).

| (2) | Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 20. septembra 2011 vložil Obrambni odbor industrije fitingov iz jekla za soležno varjenje Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pritožniki) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 40 % celotne proizvodnje nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 20. septembra 2011 vložil Obrambni odbor industrije fitingov iz jekla za soležno varjenje Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pritožniki) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 40 % celotne proizvodnje nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

2.   Strani, ki jih postopek zadeva

| (3) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in predstavnike zadevnih držav ter znane uvoznike in uporabnike. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in predstavnike zadevnih držav ter znane uvoznike in uporabnike. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (4) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

(a)   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (5) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje škode predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje škode predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (6) | Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Od 22 proizvajalcev Unije, za katere je bilo pred začetkom preiskave znano, da proizvajajo podobne izdelke, so bile v ta vzorec vključene tri družbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Od 22 proizvajalcev Unije, za katere je bilo pred začetkom preiskave znano, da proizvajajo podobne izdelke, so bile v ta vzorec vključene tri družbe.

| (7) | Vzorec je bil izbran na podlagi obsega prodaje in proizvodnje, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Vzorčeni proizvajalci Unije imajo sedež v štirih državah članicah in predstavljajo 48 % skupne prodaje vseh proizvajalcev Unije v Uniji ter 64 % proizvajalcev, ki so se odzvali. Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala predlaganemu vzorcu. |
| --- | --- |

(7)

Vzorec je bil izbran na podlagi obsega prodaje in proizvodnje, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Vzorčeni proizvajalci Unije imajo sedež v štirih državah članicah in predstavljajo 48 % skupne prodaje vseh proizvajalcev Unije v Uniji ter 64 % proizvajalcev, ki so se odzvali. Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala predlaganemu vzorcu.

(b)   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (8) | Zaradi morebitnega velikega števila nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi morebitnega velikega števila nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011.

| (9) | Od 38 nepovezanih uvoznikov, s katerimi je Komisija stopila v stik, se je le pet družb v roku odzvalo na vprašanja o vzorčenju. Izkazalo se je, da je ena družba uporabnik in ne uvoznik. Zato se je štelo, da vzorčenje ni potrebno, vprašalniki pa so bili poslani vsem štirim uvoznikom, ki so se odzvali. Na koncu sta le dva uvoznika izpolnila vprašalnik in v celoti sodelovala v preiskavi. |
| --- | --- |

(9)

Od 38 nepovezanih uvoznikov, s katerimi je Komisija stopila v stik, se je le pet družb v roku odzvalo na vprašanja o vzorčenju. Izkazalo se je, da je ena družba uporabnik in ne uvoznik. Zato se je štelo, da vzorčenje ni potrebno, vprašalniki pa so bili poslani vsem štirim uvoznikom, ki so se odzvali. Na koncu sta le dva uvoznika izpolnila vprašalnik in v celoti sodelovala v preiskavi.

(c)   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov

| (10) | Zaradi domnevno velikega števila proizvajalcev izvoznikov je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave od1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011. Opravljeno je bilo tudi posvetovanje z organi zadevnih držav. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi domnevno velikega števila proizvajalcev izvoznikov je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave od1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011. Opravljeno je bilo tudi posvetovanje z organi zadevnih držav.

| (11) | V preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz Rusije. Izmed turških proizvajalcev izvoznikov so se odzvale tri družbe, zato je Komisija odločila, da vzorčenje za Turčijo ni potrebno. Tri sodelujoče turške družbe predstavljajo večino turškega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(11)

V preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz Rusije. Izmed turških proizvajalcev izvoznikov so se odzvale tri družbe, zato je Komisija odločila, da vzorčenje za Turčijo ni potrebno. Tri sodelujoče turške družbe predstavljajo večino turškega izvoza v Unijo v obdobju preiskave.

(d)   Izpolnjeni vprašalniki in preveritve

| (12) | Komisija je za izvedbo analize vprašalnike poslala vsem trem sodelujočim turškim proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije ter sodelujočim nepovezanim uvoznikom in uporabnikom. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je za izvedbo analize vprašalnike poslala vsem trem sodelujočim turškim proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije ter sodelujočim nepovezanim uvoznikom in uporabnikom.

| (13) | Izpolnjene vprašalnike so poslali vsi trije sodelujoči turški proizvajalci izvozniki, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, dva nepovezana uvoznika Unije in štirje uporabniki. |
| --- | --- |

(13)

Izpolnjene vprašalnike so poslali vsi trije sodelujoči turški proizvajalci izvozniki, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, dva nepovezana uvoznika Unije in štirje uporabniki.

| (14) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb. | Proizvajalci izvozniki v Turčiji:







  — | RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turčija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb.

Proizvajalci izvozniki v Turčiji:

—

RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turčija,

| — | SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turčija, |
| --- | --- |

—

SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turčija,

| — | UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turčija. |
| --- | --- |

—

UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turčija.

| | Proizvajalci Unije:







  — | ERNE Fittings, Schlinz, Avstrija, |
| --- | --- | --- |

Proizvajalci Unije:

—

ERNE Fittings, Schlinz, Avstrija,

| — | Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Italija. |
| --- | --- |

—

Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Italija.

3.   Obdobje preiskave

| (15) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(15)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

4.   Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države

| (16) | Protidampinški ukrepi veljajo za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Malezije, Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje in Tajske, zaradi prakse izogibanja pa tudi za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, poslan iz Indonezije, s Šrilanke, Filipinov in Tajvana (z nekaterimi izjemami) (3). Za države, navedene v prejšnjem stavku, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz „države, za katere veljajo protidampinški ukrepi“. |
| --- | --- |

(16)

Protidampinški ukrepi veljajo za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Malezije, Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje in Tajske, zaradi prakse izogibanja pa tudi za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, poslan iz Indonezije, s Šrilanke, Filipinov in Tajvana (z nekaterimi izjemami) (3). Za države, navedene v prejšnjem stavku, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz „države, za katere veljajo protidampinški ukrepi“.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (17) | Zadevni izdelek je pribor (fitingi) za cevi (brez litih fitingov, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za varjenje ali druge namene, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(17)

Zadevni izdelek je pribor (fitingi) za cevi (brez litih fitingov, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za varjenje ali druge namene, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

| (18) | V proizvodnem postopku se brezšivne ali varjene jeklene cevi uporabljajo za proizvodnjo kolen, reducirk in predmetov v obliki črke T, za proizvodnjo kapic pa se kot surovina običajno uporabljajo jekleni listi. Kolena in reducirke se proizvajajo z rezanjem in oblikovanjem, ukrivljanjem ali reduciranjem. Predmeti v obliki črke T se proizvajajo s hidravličnim stiskanjem, kapice pa z oblikovanjem listov ali plošč. Temu običajno sledijo posnemanje robov in peskanje ter pakiranje. V nekaterih primerih se izdelek tudi galvanizira. Vse vrste izdelkov imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. |
| --- | --- |

(18)

V proizvodnem postopku se brezšivne ali varjene jeklene cevi uporabljajo za proizvodnjo kolen, reducirk in predmetov v obliki črke T, za proizvodnjo kapic pa se kot surovina običajno uporabljajo jekleni listi. Kolena in reducirke se proizvajajo z rezanjem in oblikovanjem, ukrivljanjem ali reduciranjem. Predmeti v obliki črke T se proizvajajo s hidravličnim stiskanjem, kapice pa z oblikovanjem listov ali plošč. Temu običajno sledijo posnemanje robov in peskanje ter pakiranje. V nekaterih primerih se izdelek tudi galvanizira. Vse vrste izdelkov imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo.

| (19) | Pribor (fitingi) za cevi se uporablja v petrokemijski industriji, gradbeništvu, pridobivanju energije, ladjedelništvu in industrijskih napeljavah. Uporablja se za medsebojno povezovanje cevi v vseh zgoraj navedenih primerih. |
| --- | --- |

(19)

Pribor (fitingi) za cevi se uporablja v petrokemijski industriji, gradbeništvu, pridobivanju energije, ladjedelništvu in industrijskih napeljavah. Uporablja se za medsebojno povezovanje cevi v vseh zgoraj navedenih primerih.

2.   Podobni izdelek

| (20) | Za zadevni izdelek in nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla, ki se prodaja na domačem trgu v zadevnih državah, ter za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla, ki ga v Uniji prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se ti izdelki začasno štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Za zadevni izdelek in nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla, ki se prodaja na domačem trgu v zadevnih državah, ter za nekateri pribor (fitinge) za cevi iz železa ali jekla, ki ga v Uniji prodaja industrija Unije, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se ti izdelki začasno štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Rusija

| (21) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (11), v tej preiskavi ni sodeloval noben ruski proizvajalec izvoznik. Zato je bil v skladu s členom 18 osnovne uredbe izračun dampinga za Rusijo opravljen na podlagi razpoložljivih dejstev, kot je pojasnjeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(21)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (11), v tej preiskavi ni sodeloval noben ruski proizvajalec izvoznik. Zato je bil v skladu s členom 18 osnovne uredbe izračun dampinga za Rusijo opravljen na podlagi razpoložljivih dejstev, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

1.1   Normalna vrednost

| (22) | Ker ruski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bila normalna vrednost za Rusijo izračunana na podlagi razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(22)

Ker ruski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bila normalna vrednost za Rusijo izračunana na podlagi razpoložljivih dejstev.

| (23) | Treba je opozoriti, da je pritožba vsebovala dokaze prima facie o dampingu v zvezi z ruskim uvozom zadevnega izdelka. Izračun, ki je podlaga za navedeni dokaz, je temeljil na konstruirani normalni vrednosti za Rusijo, ker ni bilo natančnejših informacij. Za določitev natančnejše normalne vrednosti pa je Komisija začasno odločila, da je treba normalno vrednost za Rusijo konstruirati na podlagi informacij, pridobljenih med preiskavo od tistih turških proizvajalcev izvoznikov, ki uporabljajo ruske brezšivne jeklene cevi kot surovino za proizvodnjo zadevnega izdelka. Stroški surovin vsekakor predstavljajo veliko večino skupnih proizvodnih stroškov zadevnega izdelka, zato se je ta metoda štela za najbolj smiselno za določitev normalne vrednosti za Rusijo na podlagi razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(23)

Treba je opozoriti, da je pritožba vsebovala dokaze prima facie o dampingu v zvezi z ruskim uvozom zadevnega izdelka. Izračun, ki je podlaga za navedeni dokaz, je temeljil na konstruirani normalni vrednosti za Rusijo, ker ni bilo natančnejših informacij. Za določitev natančnejše normalne vrednosti pa je Komisija začasno odločila, da je treba normalno vrednost za Rusijo konstruirati na podlagi informacij, pridobljenih med preiskavo od tistih turških proizvajalcev izvoznikov, ki uporabljajo ruske brezšivne jeklene cevi kot surovino za proizvodnjo zadevnega izdelka. Stroški surovin vsekakor predstavljajo veliko večino skupnih proizvodnih stroškov zadevnega izdelka, zato se je ta metoda štela za najbolj smiselno za določitev normalne vrednosti za Rusijo na podlagi razpoložljivih dejstev.

| (24) | Normalna vrednost za Rusijo je bila zato izračunana z določitvijo tehtane povprečne normalne vrednosti tistih sodelujočih turških proizvajalcev izvoznikov, ki del svojih surovin kupujejo v Rusiji. |
| --- | --- |

(24)

Normalna vrednost za Rusijo je bila zato izračunana z določitvijo tehtane povprečne normalne vrednosti tistih sodelujočih turških proizvajalcev izvoznikov, ki del svojih surovin kupujejo v Rusiji.

| (25) | Pomembno je opozoriti, da je bila izračunana normalna vrednost določena za vrsto izdelka (kolena) z največjim obsegom uvoza, in ne za vse vrste zadevnega izdelka, da bi se omogočila reprezentativna primerjava z izvozno ceno (glej naslednje uvodne izjave). |
| --- | --- |

(25)

Pomembno je opozoriti, da je bila izračunana normalna vrednost določena za vrsto izdelka (kolena) z največjim obsegom uvoza, in ne za vse vrste zadevnega izdelka, da bi se omogočila reprezentativna primerjava z izvozno ceno (glej naslednje uvodne izjave).

1.2   Izvozna cena

| (26) | Ker ni bilo podrobnejših podatkov o cenah, je bila izvozna cena za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije določena na podlagi Eurostatovih podatkov o uvozu. Zaradi velike raznovrstnosti izdelkov, prijavljenih pod nekaterimi oznakami KN, je bila izvozna cena določena tako, da je bila uporaba Eurostatovih podatkov omejena na vrsto izdelka (kolena) z največjim obsegom uvoza, ki velja za reprezentativno za ves zadevni izdelek. Izvozna cena je tako temeljila na oznaki KN 7307 93 11. |
| --- | --- |

(26)

Ker ni bilo podrobnejših podatkov o cenah, je bila izvozna cena za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije določena na podlagi Eurostatovih podatkov o uvozu. Zaradi velike raznovrstnosti izdelkov, prijavljenih pod nekaterimi oznakami KN, je bila izvozna cena določena tako, da je bila uporaba Eurostatovih podatkov omejena na vrsto izdelka (kolena) z največjim obsegom uvoza, ki velja za reprezentativno za ves zadevni izdelek. Izvozna cena je tako temeljila na oznaki KN 7307 93 11.

| (27) | Zgoraj navedene Eurostatove podatke o uvozu je bilo treba prilagoditi, ker so nekatere uvozne transakcije iz Rusije v Bolgarijo, Estonijo in Litvo vsebovale napačne deklaracije, najverjetneje zaradi napačnega uvrščanja izdelkov. Te transakcije so bile ugotovljene z uporabo statističnih podatkov o uvozu, danih na voljo v zbirki podatkov v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe, in so bile izvzete iz izračuna izvozne cene, da bi se preprečila uporaba izkrivljene izvozne cene pri izračunu dampinga. |
| --- | --- |

(27)

Zgoraj navedene Eurostatove podatke o uvozu je bilo treba prilagoditi, ker so nekatere uvozne transakcije iz Rusije v Bolgarijo, Estonijo in Litvo vsebovale napačne deklaracije, najverjetneje zaradi napačnega uvrščanja izdelkov. Te transakcije so bile ugotovljene z uporabo statističnih podatkov o uvozu, danih na voljo v zbirki podatkov v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe, in so bile izvzete iz izračuna izvozne cene, da bi se preprečila uporaba izkrivljene izvozne cene pri izračunu dampinga.

1.3   Primerjava

| (28) | Stopnja dampinga je bila določena s primerjavo izvozne cene franko tovarna, ki je temeljila na Eurostatovih podatkih, z zgoraj opredeljeno normalno vrednostjo za Rusijo. |
| --- | --- |

(28)

Stopnja dampinga je bila določena s primerjavo izvozne cene franko tovarna, ki je temeljila na Eurostatovih podatkih, z zgoraj opredeljeno normalno vrednostjo za Rusijo.

| (29) | Za določitev izvozne cene franko tovarna je bila izvozna cena CIF, ki je temeljila na Eurostatovih podatkih (in je bila popravljena zaradi odstranitve izkrivljanj, kot je navedeno zgoraj), prilagojena za stroške prevoza. Za ta namen so bili uporabljeni stroški prevoza, izračunani v pritožbi, ker so veljali za razumno oceno. |
| --- | --- |

(29)

Za določitev izvozne cene franko tovarna je bila izvozna cena CIF, ki je temeljila na Eurostatovih podatkih (in je bila popravljena zaradi odstranitve izkrivljanj, kot je navedeno zgoraj), prilagojena za stroške prevoza. Za ta namen so bili uporabljeni stroški prevoza, izračunani v pritožbi, ker so veljali za razumno oceno.

1.4   Stopnja dampinga

| (30) | Stopnja dampinga na ravni države je bila izražena kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(30)

Stopnja dampinga na ravni države je bila izražena kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.

| (31) | Na podlagi navedenega je začasna stopnja dampinga na ravni države, izražena kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, kot sledi:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Vse družbe | 23,8 % |

(31)

Na podlagi navedenega je začasna stopnja dampinga na ravni države, izražena kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, kot sledi:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Vse družbe

23,8 %

2.   Turčija

2.1   Normalna vrednost

| (32) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija za vsakega od treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov najprej ugotovila, ali je bila njegova skupna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg te prodaje vsaj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija za vsakega od treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov najprej ugotovila, ali je bila njegova skupna domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg te prodaje vsaj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike.

| (33) | Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so jih družbe s skupno reprezentativno domačo prodajo prodale na domačem trgu in so enake ali zelo podobne vrstam, prodanim za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so jih družbe s skupno reprezentativno domačo prodajo prodale na domačem trgu in so enake ali zelo podobne vrstam, prodanim za izvoz v Unijo.

| (34) | Za vsako vrsto podobnega izdelka, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je primerljiva z vrsto zadevnega izdelka, prodano za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je bil obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP približno 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo. V preiskavi je bilo za vse tri družbe ugotovljeno, da je bila domača prodaja večine vrst izdelka reprezentativna. |
| --- | --- |

(34)

Za vsako vrsto podobnega izdelka, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je primerljiva z vrsto zadevnega izdelka, prodano za izvoz v Unijo, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je bil obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP približno 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo. V preiskavi je bilo za vse tri družbe ugotovljeno, da je bila domača prodaja večine vrst izdelka reprezentativna.

| (35) | Komisija je nato proučila, ali se lahko za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka ugotovljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je nato proučila, ali se lahko za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka ugotovljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave.

| (36) | Kadar je bil obseg prodaje posamezne vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim stroškom proizvodnje ali višja, večji od 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena te vrste enaka stroškom na enoto ali višja, je bila normalna vrednost po vrstah izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste izdelka. |
| --- | --- |

(36)

Kadar je bil obseg prodaje posamezne vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim stroškom proizvodnje ali višja, večji od 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena te vrste enaka stroškom na enoto ali višja, je bila normalna vrednost po vrstah izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste izdelka.

| (37) | Kadar je bil obseg dobičkonosne prodaje posamezne vrste izdelka 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena samo dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste izdelka. |
| --- | --- |

(37)

Kadar je bil obseg dobičkonosne prodaje posamezne vrste izdelka 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena samo dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste izdelka.

| (38) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je dobičkonosna prodaja nekaterih primerljivih vrst izdelka zajemala več kot 80 % skupne domače prodaje, zato je bila v zvezi s to prodajo pri izračunu povprečne cene za normalno vrednost uporabljena vsa domača prodaja. Za druge vrste izdelka, za katere se je tudi štelo, da so bile prodane v običajnem poteku trgovine, je bila uporabljena samo dobičkonosna prodaja. |
| --- | --- |

(38)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je dobičkonosna prodaja nekaterih primerljivih vrst izdelka zajemala več kot 80 % skupne domače prodaje, zato je bila v zvezi s to prodajo pri izračunu povprečne cene za normalno vrednost uporabljena vsa domača prodaja. Za druge vrste izdelka, za katere se je tudi štelo, da so bile prodane v običajnem poteku trgovine, je bila uporabljena samo dobičkonosna prodaja.

| (39) | Kadar so bile vse vrste izdelka prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovine. Za vrste izdelka, ki niso bile prodane v običajnem poteku trgovine, in za vrste izdelka, ki niso bili prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je bilo treba normalno vrednost konstruirati. Vse tri preiskovane družbe so prodajale take vrste izdelka za izvoz v Unijo, čeprav v omejenih količinah. |
| --- | --- |

(39)

Kadar so bile vse vrste izdelka prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovine. Za vrste izdelka, ki niso bile prodane v običajnem poteku trgovine, in za vrste izdelka, ki niso bili prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je bilo treba normalno vrednost konstruirati. Vse tri preiskovane družbe so prodajale take vrste izdelka za izvoz v Unijo, čeprav v omejenih količinah.

| (40) | Za konstruiranje normalne vrednosti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so se nastali prodajni, splošni in upravni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSU) ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga z domačo prodajo podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v obdobju preiskave ustvarili zadevni sodelujoči proizvajalci izvozniki, prišteli k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Za vrste izdelka, prodane v nereprezentativnih količinah na domačem trgu, so bili za konstruiranje normalne vrednosti uporabljeni tehtani povprečni dobiček in PSU v običajnem poteku trgovine te nereprezentativne prodaje. |
| --- | --- |

(40)

Za konstruiranje normalne vrednosti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe so se nastali prodajni, splošni in upravni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSU) ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga z domačo prodajo podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v obdobju preiskave ustvarili zadevni sodelujoči proizvajalci izvozniki, prišteli k njihovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Za vrste izdelka, prodane v nereprezentativnih količinah na domačem trgu, so bili za konstruiranje normalne vrednosti uporabljeni tehtani povprečni dobiček in PSU v običajnem poteku trgovine te nereprezentativne prodaje.

2.2   Izvozna cena

| (41) | Zadevni izdelek se je v vseh primerih izvažal neodvisnim strankam v Uniji, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(41)

Zadevni izdelek se je v vseh primerih izvažal neodvisnim strankam v Uniji, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačale ali se plačujejo.

| (42) | Izvoz ene od treh sodelujočih turških družb v Unijo je bil v obdobju preiskave zelo omejen. Zadevna družba je trdila, da si želi povečati izvoz v Unijo, vendar uvoznikom ni mogla ponuditi dovolj nizkih cen; zahtevala je, naj se to dejstvo upošteva pri analizi. |
| --- | --- |

(42)

Izvoz ene od treh sodelujočih turških družb v Unijo je bil v obdobju preiskave zelo omejen. Zadevna družba je trdila, da si želi povečati izvoz v Unijo, vendar uvoznikom ni mogla ponuditi dovolj nizkih cen; zahtevala je, naj se to dejstvo upošteva pri analizi.

| (43) | Vendar pa je bilo treba damping za to družbo izračunati na podlagi njene omejene prodaje. Čeprav je bila prodaja družbe v Unijo omejena, je ni mogoče prezreti in je lahko edina podlaga za izračun individualne stopnje dampinga za to družbo. Nezmožnosti družbe za večjo prodajo zaradi domnevno visokih cen vsekakor ni mogoče šteti kot dejavnik, ki bi vplival na izračun dampinga v zvezi s to družbo. |
| --- | --- |

(43)

Vendar pa je bilo treba damping za to družbo izračunati na podlagi njene omejene prodaje. Čeprav je bila prodaja družbe v Unijo omejena, je ni mogoče prezreti in je lahko edina podlaga za izračun individualne stopnje dampinga za to družbo. Nezmožnosti družbe za večjo prodajo zaradi domnevno visokih cen vsekakor ni mogoče šteti kot dejavnik, ki bi vplival na izračun dampinga v zvezi s to družbo.

2.3   Primerjava

| (44) | Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Prilagoditev je bila odobrena predvsem za stroške prevoza in zavarovanja, vključno s prevozom v državi izvoznici, popuste, provizije, stroške kredita in bančne stroške. |
| --- | --- |

(44)

Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Prilagoditev je bila odobrena predvsem za stroške prevoza in zavarovanja, vključno s prevozom v državi izvoznici, popuste, provizije, stroške kredita in bančne stroške.

2.4.   Stopnje dampinga

| (45) | Začasne stopnje dampinga so bile izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(45)

Začasne stopnje dampinga so bile izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.

(a)   Stopnja dampinga za preiskovane družbe

| (46) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila individualna stopnja dampinga za enega od treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka te družbe v Uniji. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila individualna stopnja dampinga za enega od treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka te družbe v Uniji.

| (47) | Pri izračunu dampinga za druga dva sodelujoča turška proizvajalca pa se je izkazalo, da sta družbi izvajali ciljni damping, kar zadeva časovno obdobje, stranke in regije. Vzorec njunih izvoznih cen, ki so se precej razlikovale glede na različne kupce, regije in časovna obdobja, je bil resnično očiten. Poleg tega izračun dampinga na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtanim povprečjem izvoznih cen ni pokazal celotnega obsega dampinga, ki sta ga izvajala zadevna proizvajalca. |
| --- | --- |

(47)

Pri izračunu dampinga za druga dva sodelujoča turška proizvajalca pa se je izkazalo, da sta družbi izvajali ciljni damping, kar zadeva časovno obdobje, stranke in regije. Vzorec njunih izvoznih cen, ki so se precej razlikovale glede na različne kupce, regije in časovna obdobja, je bil resnično očiten. Poleg tega izračun dampinga na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtanim povprečjem izvoznih cen ni pokazal celotnega obsega dampinga, ki sta ga izvajala zadevna proizvajalca.

| (48) | Da bi se pokazal celotni obseg dampinga, ki sta ga izvajali zadevni družbi, se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe normalna vrednost, določena na podlagi tehtanega povprečja, v njunem primeru zato primerjala s cenami vseh posameznih izvoznih transakcij v Unijo. |
| --- | --- |

(48)

Da bi se pokazal celotni obseg dampinga, ki sta ga izvajali zadevni družbi, se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe normalna vrednost, določena na podlagi tehtanega povprečja, v njunem primeru zato primerjala s cenami vseh posameznih izvoznih transakcij v Unijo.

(b)   Stopnja dampinga za nesodelujoče družbe

| (49) | V zvezi z vsemi nesodelujočimi turškimi proizvajalci izvozniki je bila določena preostala stopnja dampinga. Ker se je raven sodelovanja štela za sorazmerno nizko (obseg izvoza treh sodelujočih turških družb je bil manjši od 80 % celotnega turškega izvoza v Unijo v OP), je preostala stopnja dampinga temeljila na razumni metodi, po kateri je stopnja višja od najvišje posamezne stopnje treh sodelujočih družb. Ta stopnja je bila določena na podlagi prodaje reprezentativnih vrst izdelka, ki jih je proizvedel turški sodelujoči proizvajalec z najvišjo stopnjo dampinga od treh sodelujočih družb. |
| --- | --- |

(49)

V zvezi z vsemi nesodelujočimi turškimi proizvajalci izvozniki je bila določena preostala stopnja dampinga. Ker se je raven sodelovanja štela za sorazmerno nizko (obseg izvoza treh sodelujočih turških družb je bil manjši od 80 % celotnega turškega izvoza v Unijo v OP), je preostala stopnja dampinga temeljila na razumni metodi, po kateri je stopnja višja od najvišje posamezne stopnje treh sodelujočih družb. Ta stopnja je bila določena na podlagi prodaje reprezentativnih vrst izdelka, ki jih je proizvedel turški sodelujoči proizvajalec z najvišjo stopnjo dampinga od treh sodelujočih družb.

| (50) | Na podlagi navedenega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, kot sledi:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| RSA | 9,6 % |
| Sardogan | 2,9 % |
| Unifit | 12,1 % |
| Vse druge družbe | 16,7 % |

(50)

Na podlagi navedenega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotni delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, kot sledi:

Družba

Začasna stopnja dampinga

RSA

9,6 %

Sardogan

2,9 %

Unifit

12,1 %

Vse druge družbe

16,7 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (51) | V OP je podobni izdelek proizvajalo 22 proizvajalcev Unije. V smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe vseh 22 obstoječih proizvajalcev Unije zastopa industrijo Unije, zato so v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(51)

V OP je podobni izdelek proizvajalo 22 proizvajalcev Unije. V smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe vseh 22 obstoječih proizvajalcev Unije zastopa industrijo Unije, zato so v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“.

| (52) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (7), trije vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo približno 50 % skupne prodaje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(52)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (7), trije vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo približno 50 % skupne prodaje podobnega izdelka v Uniji.

2.   Potrošnja Unije

| (53) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki je temeljil na informacijah, pridobljenih iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih družb, ocen iz pritožbe za preostale proizvajalce Unije in Eurostatovih podatkov o obsegu uvoza. |
| --- | --- |

(53)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki je temeljil na informacijah, pridobljenih iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih družb, ocen iz pritožbe za preostale proizvajalce Unije in Eurostatovih podatkov o obsegu uvoza.

| (54) | Potrošnja Unije se je med letom 2008 in OP precej zmanjšala, in sicer za 40 %. V letu 2009 se je zmanjšala za 44 %, v letu 2010 je ostala na tej ravni, v OP pa se je malce povečala, in sicer za 4 odstotne točke.

  Tabela 1


  Potrošnja Unije | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (v tonah) | 98 197 | 55 172 | 54 878 | 58 706 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 56 | 56 | 60 |

(54)

Potrošnja Unije se je med letom 2008 in OP precej zmanjšala, in sicer za 40 %. V letu 2009 se je zmanjšala za 44 %, v letu 2010 je ostala na tej ravni, v OP pa se je malce povečala, in sicer za 4 odstotne točke.

Tabela 1

Potrošnja Unije

2008

2009

2010

OP

Enote (v tonah)

98 197

55 172

54 878

58 706

Indeks (2008 = 100)

100

56

56

60

3.   Uvoz iz zadevnih držav

3.1   Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

| (55) | Komisija je proučila, ali naj se uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je proučila, ali naj se uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije oceni kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

| (56) | Za obe zadevni državi je preiskava pokazala, da so bile stopnje dampinga nad pragom de minimis, določenem v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg dampinškega uvoza iz teh dveh držav ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Za obe zadevni državi je preiskava pokazala, da so bile stopnje dampinga nad pragom de minimis, določenem v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg dampinškega uvoza iz teh dveh držav ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe.

| (57) | V zvezi s konkurenčnimi pogoji med uvozom iz Rusije in Turčije ter podobnim izdelkom je preiskava pokazala, da proizvajalci iz teh držav uporabljajo iste prodajne poti in prodajajo podobnim kategorijam strank. Poleg tega je preiskava še pokazala, da se je uvoz iz teh dveh držav v smislu tržnih deležev v obravnavanem obdobju povečeval. |
| --- | --- |

(57)

V zvezi s konkurenčnimi pogoji med uvozom iz Rusije in Turčije ter podobnim izdelkom je preiskava pokazala, da proizvajalci iz teh držav uporabljajo iste prodajne poti in prodajajo podobnim kategorijam strank. Poleg tega je preiskava še pokazala, da se je uvoz iz teh dveh držav v smislu tržnih deležev v obravnavanem obdobju povečeval.

| (58) | Dva sodelujoča turška izvoznika sta trdila, da kumulacija uvoza iz Rusije in Turčije v tem primeru ni ustrezna, saj se je uvoz iz teh držav z vidika obsega in cen gibal različno. |
| --- | --- |

(58)

Dva sodelujoča turška izvoznika sta trdila, da kumulacija uvoza iz Rusije in Turčije v tem primeru ni ustrezna, saj se je uvoz iz teh držav z vidika obsega in cen gibal različno.

| (59) | V zvezi s tem se opozarja, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da se uvoz iz Rusije povečuje, obseg uvoza iz Turčije pa je sorazmerno ustaljen. Vendar se glede na zmanjšanje povpraševanja v obravnavanem obdobju tržni deleži uvoza iz obeh držav povečujejo. Hkrati se zdi, da se njune cene vsaj v obdobju med letom 2009 in OP (visoka povprečna cena ruskega uvoza v letu 2008 je verjetno posledica nepravilnega poročanja) ne razlikujejo preveč, ob tem pa so ruske povprečne cene malce nižje, vendar zelo blizu povprečnim turškim cenam. |
| --- | --- |

(59)

V zvezi s tem se opozarja, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da se uvoz iz Rusije povečuje, obseg uvoza iz Turčije pa je sorazmerno ustaljen. Vendar se glede na zmanjšanje povpraševanja v obravnavanem obdobju tržni deleži uvoza iz obeh držav povečujejo. Hkrati se zdi, da se njune cene vsaj v obdobju med letom 2009 in OP (visoka povprečna cena ruskega uvoza v letu 2008 je verjetno posledica nepravilnega poročanja) ne razlikujejo preveč, ob tem pa so ruske povprečne cene malce nižje, vendar zelo blizu povprečnim turškim cenam.

| (60) | Glede na navedeno se začasno šteje, da so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena ter da je treba uvoz iz Rusije in Turčije proučiti kumulativno. |
| --- | --- |

(60)

Glede na navedeno se začasno šteje, da so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena ter da je treba uvoz iz Rusije in Turčije proučiti kumulativno.

3.2   Obseg dampinškega uvoza

| (61) | Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz zadevnih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 46 %. Natančneje, uvoz se je v letu 2009 zmanjšal za 31 %, nato pa se je v letu 2010 zelo povečal, in sicer za 89 odstotnih točk, čemur je sledilo manjše zmanjšanje za približno 12 odstotnih točk v OP. Obseg dampinškega uvoza v OP je bil 2 935 ton.

  Tabela 2


  Dampinški uvoz iz zadevnih držav | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (v tonah) | 2 009 | 1 392 | 3 174 | 2 935 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 69 | 158 | 146 |
| Tržni delež | 2 % | 3 % | 6 % | 5 % |
| Vir: Eurostat. |

(61)

Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz zadevnih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 46 %. Natančneje, uvoz se je v letu 2009 zmanjšal za 31 %, nato pa se je v letu 2010 zelo povečal, in sicer za 89 odstotnih točk, čemur je sledilo manjše zmanjšanje za približno 12 odstotnih točk v OP. Obseg dampinškega uvoza v OP je bil 2 935 ton.

Tabela 2

Dampinški uvoz iz zadevnih držav

2008

2009

2010

OP

Enote (v tonah)

2 009

1 392

3 174

2 935

Indeks (2008 = 100)

100

69

158

146

Tržni delež

2 %

3 %

6 %

5 %

Vir: Eurostat.

3.3   Tržni delež dampinškega uvoza

| (62) | Ustrezni tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju več kot podvojil, saj se je povečal z 2 % na 5 %. |
| --- | --- |

(62)

Ustrezni tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju več kot podvojil, saj se je povečal z 2 % na 5 %.

3.4   Cene

(a)   Razvoj cen

| (63) | V naslednji tabeli je prikazana povprečna cena dampinškega uvoza iz zadevnih držav na meji Unije brez plačane dajatve, in sicer po Eurostatovih podatkih. V obravnavanem obdobju je bila povprečna cena uvoza iz zadevnih držav na splošno ustaljena pri 1 961 EUR na tono, razen v letu 2010, ko se je znižala za približno 150 EUR.

  Tabela 3


  Povprečne cene dampinškega uvoza | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečne prodajne cene na tono | 1 961 | 1 936 | 1 788 | 1 961 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 91 | 100 |
| Vir: Eurostat. |

(63)

V naslednji tabeli je prikazana povprečna cena dampinškega uvoza iz zadevnih držav na meji Unije brez plačane dajatve, in sicer po Eurostatovih podatkih. V obravnavanem obdobju je bila povprečna cena uvoza iz zadevnih držav na splošno ustaljena pri 1 961 EUR na tono, razen v letu 2010, ko se je znižala za približno 150 EUR.

Tabela 3

Povprečne cene dampinškega uvoza

2008

2009

2010

OP

Povprečne prodajne cene na tono

1 961

1 936

1 788

1 961

Indeks (2008 = 100)

100

99

91

100

Vir: Eurostat.

(b)   Nelojalno nižanje cen

| (64) | Primerjava cen posameznih vrst izdelka je bila opravljena med prodajnimi cenami sodelujočih turških proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami vzorčenih proizvajalcev Unije v Uniji. Ker ruski izvozniki niso sodelovali v preiskavi, so bile za izračun nelojalnega nižanja cen uporabljene povprečne cene CIF iz Eurostatovih podatkov in povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije v Uniji. V zvezi z obema zadevnima državama so bile po potrebi uporabljene prilagoditve, da bi se upoštevali raven trgovanja in stroški, nastali po uvozu, vključno s carino v primeru Rusije. |
| --- | --- |

(64)

Primerjava cen posameznih vrst izdelka je bila opravljena med prodajnimi cenami sodelujočih turških proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami vzorčenih proizvajalcev Unije v Uniji. Ker ruski izvozniki niso sodelovali v preiskavi, so bile za izračun nelojalnega nižanja cen uporabljene povprečne cene CIF iz Eurostatovih podatkov in povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije v Uniji. V zvezi z obema zadevnima državama so bile po potrebi uporabljene prilagoditve, da bi se upoštevali raven trgovanja in stroški, nastali po uvozu, vključno s carino v primeru Rusije.

| (65) | Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni dampinški izdelek s poreklom iz zadevnih držav, ki se prodaja v Uniji, nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za približno 30 %. |
| --- | --- |

(65)

Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni dampinški izdelek s poreklom iz zadevnih držav, ki se prodaja v Uniji, nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za približno 30 %.

4.   Položaj industrije Unije

| (66) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(66)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (67) | Kot je pojasnjeno zgoraj, je Komisija uporabila vzorčenje proizvajalcev Unije. Za analizo škode so bili določeni škodni kazalniki na naslednjih dveh ravneh:






  — | makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, cene, višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz pritožbe, |
| --- | --- | --- |

(67)

Kot je pojasnjeno zgoraj, je Komisija uporabila vzorčenje proizvajalcev Unije. Za analizo škode so bili določeni škodni kazalniki na naslednjih dveh ravneh:

—

makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, cene, višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz pritožbe,

| — | analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila opravljena za vzorčene proizvajalce Unije na podlagi njihovih informacij. |
| --- | --- |

—

analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila opravljena za vzorčene proizvajalce Unije na podlagi njihovih informacij.

4.1   Makroekonomski elementi

(a)   Proizvodnja

| (68) | Proizvodnja Unije se je med letom 2008 in OP zmanjšala za 44 %. Natančneje, v letu 2009 se je zmanjšala za 47 %, v letu 2010 še za 2 odstotni točki, nato pa se je malce povečala, za 5 odstotnih točk v OP, ko je obsegala 53 653 ton.

  Tabela 4


  Proizvodnja | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (v tonah) | 95 079 | 49 917 | 48 017 | 53 653 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 53 | 51 | 56 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(68)

Proizvodnja Unije se je med letom 2008 in OP zmanjšala za 44 %. Natančneje, v letu 2009 se je zmanjšala za 47 %, v letu 2010 še za 2 odstotni točki, nato pa se je malce povečala, za 5 odstotnih točk v OP, ko je obsegala 53 653 ton.

Tabela 4

Proizvodnja

2008

2009

2010

OP

Enote (v tonah)

95 079

49 917

48 017

53 653

Indeks (2008 = 100)

100

53

51

56

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

(b)   Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (69) | Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju ustaljena in je obsegala 179 912 ton.

  Tabela 5


  Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (v tonah) | 179 912 | 179 912 | 179 912 | 179 912 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Stopnja izkoriščenosti | 53 % | 28 % | 27 % | 30 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 53 | 51 | 56 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(69)

Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju ustaljena in je obsegala 179 912 ton.

Tabela 5

Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost

2008

2009

2010

OP

Enote (v tonah)

179 912

179 912

179 912

179 912

Indeks (2008 = 100)

100

100

100

100

Stopnja izkoriščenosti

53 %

28 %

27 %

30 %

Indeks (2008 = 100)

100

53

51

56

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

| (70) | Izkoriščenost zmogljivosti je v letu 2008 obsegala 53 %, v letu 2009 se je zmanjšala na 28 %, v letu 2010 na 27 %, v OP pa se je malce povečala, in sicer na 30 %. Razvoj stopnje izkoriščenosti jasno kaže gibanje proizvodnje, medtem ko je bila zmogljivost ustaljena. |
| --- | --- |

(70)

Izkoriščenost zmogljivosti je v letu 2008 obsegala 53 %, v letu 2009 se je zmanjšala na 28 %, v letu 2010 na 27 %, v OP pa se je malce povečala, in sicer na 30 %. Razvoj stopnje izkoriščenosti jasno kaže gibanje proizvodnje, medtem ko je bila zmogljivost ustaljena.

(c)   Obseg prodaje

| (71) | Obseg prodaje proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 38 %. Prodaja se je v letu 2009 zmanjšala za 45 % in ostala na tej ravni v letu 2010, v OP pa se je malce povečala, in sicer za 7 odstotnih točk. V OP je prodaja v Uniji obsegala 42 379 ton.

  Tabela 6


  Prodaja v Uniji | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (v tonah) | 68 870 | 37 649 | 37 890 | 42 379 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 55 | 55 | 62 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(71)

Obseg prodaje proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 38 %. Prodaja se je v letu 2009 zmanjšala za 45 % in ostala na tej ravni v letu 2010, v OP pa se je malce povečala, in sicer za 7 odstotnih točk. V OP je prodaja v Uniji obsegala 42 379 ton.

Tabela 6

Prodaja v Uniji

2008

2009

2010

OP

Enote (v tonah)

68 870

37 649

37 890

42 379

Indeks (2008 = 100)

100

55

55

62

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

(d)   Tržni delež

| (72) | Tržni delež proizvajalcev Unije je bil v obravnavanem obdobju sorazmerno ustaljen, v OP pa se je celo povečal na 72 %. Povečanje tržnega deleža je posledica tega, da se je obseg prodaje proizvajalcev Unije zmanjšal malo manj kot potrošnja v tem obdobju.

  Tabela 7


  Tržni delež proizvajalcev Unije | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež | 70 % | 68 % | 69 % | 72 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 97 | 98 | 103 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, pritožba in Eurostat. |

(72)

Tržni delež proizvajalcev Unije je bil v obravnavanem obdobju sorazmerno ustaljen, v OP pa se je celo povečal na 72 %. Povečanje tržnega deleža je posledica tega, da se je obseg prodaje proizvajalcev Unije zmanjšal malo manj kot potrošnja v tem obdobju.

Tabela 7

Tržni delež proizvajalcev Unije

2008

2009

2010

OP

Tržni delež

70 %

68 %

69 %

72 %

Indeks (2008 = 100)

100

97

98

103

Vir: izpolnjeni vprašalniki, pritožba in Eurostat.

(e)   Rast

| (73) | Ker se je potrošnja med letom 2008 in OP zmanjšala za 40 %, se sklene, da proizvajalci Unije niso mogli izkoristiti rasti trga. |
| --- | --- |

(73)

Ker se je potrošnja med letom 2008 in OP zmanjšala za 40 %, se sklene, da proizvajalci Unije niso mogli izkoristiti rasti trga.

(f)   Zaposlenost

| (74) | Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije se je med letom 2008 in OP zmanjšala za 18 %. Natančneje, število zaposlenih se je precej zmanjšalo, in sicer z 982 v letu 2008 na 824 v letu 2009 oziroma za 16 %, v letu 2010 je ostalo približno na tej ravni, v OP pa se je dodatno zmanjšalo na 801.

  Tabela 8


  Zaposlenost | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (število oseb) | 982 | 824 | 833 | 801 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 85 | 82 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(74)

Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije se je med letom 2008 in OP zmanjšala za 18 %. Natančneje, število zaposlenih se je precej zmanjšalo, in sicer z 982 v letu 2008 na 824 v letu 2009 oziroma za 16 %, v letu 2010 je ostalo približno na tej ravni, v OP pa se je dodatno zmanjšalo na 801.

Tabela 8

Zaposlenost

2008

2009

2010

OP

Enote (število oseb)

982

824

833

801

Indeks (2008 = 100)

100

84

85

82

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

(g)   Produktivnost

| (75) | Produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 31 %. To je posledica dejstva, da se je proizvodnja zmanjšala hitreje kot stopnja zaposlenosti.

  Tabela 9


  Produktivnost | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (v tonah na zaposlenega) | 194 | 121 | 115 | 134 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 63 | 60 | 69 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(75)

Produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 31 %. To je posledica dejstva, da se je proizvodnja zmanjšala hitreje kot stopnja zaposlenosti.

Tabela 9

Produktivnost

2008

2009

2010

OP

Enote (v tonah na zaposlenega)

194

121

115

134

Indeks (2008 = 100)

100

63

60

69

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

(h)   Prodajne cene

| (76) | Letne povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije za nepovezane stranke na trgu EU so se v obravnavanem obdobju znižale za več kot 10 %. Natančneje, povprečne cene so se v letu 2009 najprej zvišale za približno 12 %, v letu 2010 pa so strmo padle za 23 odstotnih točk in v OP ostale na tej ravni. V OP je bila povprečna cena proizvajalcev Unije 3 096 EUR na tono.

  Tabela 10


  Povprečne cene proizvajalcev Unije | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (v EUR/tono) | 3 489 | 3 911 | 3 116 | 3 096 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 112 | 89 | 89 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(76)

Letne povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije za nepovezane stranke na trgu EU so se v obravnavanem obdobju znižale za več kot 10 %. Natančneje, povprečne cene so se v letu 2009 najprej zvišale za približno 12 %, v letu 2010 pa so strmo padle za 23 odstotnih točk in v OP ostale na tej ravni. V OP je bila povprečna cena proizvajalcev Unije 3 096 EUR na tono.

Tabela 10

Povprečne cene proizvajalcev Unije

2008

2009

2010

OP

Enote (v EUR/tono)

3 489

3 911

3 116

3 096

Indeks (2008 = 100)

100

112

89

89

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

| (77) | Kot je navedeno zgoraj, so bile prodajne cene industrije Unije nelojalno znižane zaradi dampinškega uvoza iz Rusije in Turčije. |
| --- | --- |

(77)

Kot je navedeno zgoraj, so bile prodajne cene industrije Unije nelojalno znižane zaradi dampinškega uvoza iz Rusije in Turčije.

(i)   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (78) | Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz Rusije in Turčije učinka dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče šteti za zanemarljivega. Pomembno je poudariti, da protidampinški ukrepi veljajo za osem držav, kot je navedeno v uvodni izjavi (16). Ker se je v obdobju, na katero se nanaša ta preiskava, prodaja industrije Unije zmanjšala in je utrpela izgubo, ni mogoče ugotoviti okrevanja po preteklem dampingu, zato velja, da je proizvodnja Unije še dovzetna za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije. |
| --- | --- |

(78)

Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz Rusije in Turčije učinka dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče šteti za zanemarljivega. Pomembno je poudariti, da protidampinški ukrepi veljajo za osem držav, kot je navedeno v uvodni izjavi (16). Ker se je v obdobju, na katero se nanaša ta preiskava, prodaja industrije Unije zmanjšala in je utrpela izgubo, ni mogoče ugotoviti okrevanja po preteklem dampingu, zato velja, da je proizvodnja Unije še dovzetna za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.

4.2   Mikroekonomski elementi

(a)   Zaloge

| (79) | Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se je med letom 2008 in OP znižala za 18 %. Natančneje, zaloge so se v letu 2009 malce povečale, in sicer za 2 %, v letu 2010 so se zmanjšale za 13 odstotnih točk, v OP pa še za dodatnih 7 odstotnih točk. V OP so končne zaloge vzorčenih proizvajalcev Unije obsegale 5 338 ton.

  Tabela 11


  Končne zaloge










  Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enota (v tonah) | 6 526 | 6 661 | 5 822 | 5 338 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 102 | 89 | 82 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(79)

Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se je med letom 2008 in OP znižala za 18 %. Natančneje, zaloge so se v letu 2009 malce povečale, in sicer za 2 %, v letu 2010 so se zmanjšale za 13 odstotnih točk, v OP pa še za dodatnih 7 odstotnih točk. V OP so končne zaloge vzorčenih proizvajalcev Unije obsegale 5 338 ton.

Tabela 11

Končne zaloge

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Enota (v tonah)

6 526

6 661

5 822

5 338

Indeks (2008 = 100)

100

102

89

82

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(b)   Plače

| (80) | Med letom 2008 in OP so se letni stroški dela znižali za 10 %. Natančneje, stroški dela so se v letu 2009 precej znižali, in sicer za skoraj 20 % (kar ustreza zmanjšanju zaposlenosti), v letu 2010 so se povečali za 4 odstotne točke, v OP pa še za dodatnih 5 odstotnih točk.

  Tabela 12


  Letni stroški dela










  Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (v EUR) | 26 412 013 | 21 500 757 | 22 490 982 | 23 860 803 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 81 | 85 | 90 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(80)

Med letom 2008 in OP so se letni stroški dela znižali za 10 %. Natančneje, stroški dela so se v letu 2009 precej znižali, in sicer za skoraj 20 % (kar ustreza zmanjšanju zaposlenosti), v letu 2010 so se povečali za 4 odstotne točke, v OP pa še za dodatnih 5 odstotnih točk.

Tabela 12

Letni stroški dela

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Enote (v EUR)

26 412 013

21 500 757

22 490 982

23 860 803

Indeks (2008 = 100)

100

81

85

90

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(c)   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (81) | Dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka vzorčenih proizvajalcev nepovezanim strankam na trgu Unije, izražena kot odstotni delež neto prodaje, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala z zdravega dobička do precejšnje izgube. Natančneje, dobiček se je zmanjšal z 9,6 % v letu 2008 na –1,2 % v letu 2009, v letu 2010 pa se je še poslabšal in padel na –7,8 %. Razmere so se malce izboljšale v OP, ko je bila izguba –7,0 %.

  Tabela 13


  Dobičkonosnost in donosnost naložb










  Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji | 9,6 % | –1,2 % | –7,8 % | –7,0 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | –12 | –81 | –73 |
| Donosnost naložb | 23,9 % | –1,7 % | –9,4 % | –10,6 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | –7 | –39 | –44 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(81)

Dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka vzorčenih proizvajalcev nepovezanim strankam na trgu Unije, izražena kot odstotni delež neto prodaje, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala z zdravega dobička do precejšnje izgube. Natančneje, dobiček se je zmanjšal z 9,6 % v letu 2008 na –1,2 % v letu 2009, v letu 2010 pa se je še poslabšal in padel na –7,8 %. Razmere so se malce izboljšale v OP, ko je bila izguba –7,0 %.

Tabela 13

Dobičkonosnost in donosnost naložb

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Dobičkonosnost prodaje v Uniji

9,6 %

–1,2 %

–7,8 %

–7,0 %

Indeks (2008 = 100)

100

–12

–81

–73

Donosnost naložb

23,9 %

–1,7 %

–9,4 %

–10,6 %

Indeks (2008 = 100)

100

–7

–39

–44

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (82) | Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je na splošno razvijala podobno kot dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(82)

Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je na splošno razvijala podobno kot dobičkonosnost.

(d)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (83) | Neto denarni tok iz poslovanja je bil leta 2008 pozitiven in je obsegal 9,3 milijona EUR. Leta 2009 se je malce izboljšal, in sicer na 9,8 milijona EUR, vendar se je v letu 2010 poslabšal in padel na samo 1,5 milijona EUR, v OP pa je dosegel negativno vrednost –4,6 milijona EUR. |
| --- | --- |

(83)

Neto denarni tok iz poslovanja je bil leta 2008 pozitiven in je obsegal 9,3 milijona EUR. Leta 2009 se je malce izboljšal, in sicer na 9,8 milijona EUR, vendar se je v letu 2010 poslabšal in padel na samo 1,5 milijona EUR, v OP pa je dosegel negativno vrednost –4,6 milijona EUR.

| (84) | Ni bilo dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, predvsem zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.

  Tabela 14


  Denarni tok










  Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (v EUR) | 9 279 264 | 9 851 842 | 1 470 524 | –4 662 347 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 106 | 16 | –50 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(84)

Ni bilo dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, predvsem zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.

Tabela 14

Denarni tok

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Enote (v EUR)

9 279 264

9 851 842

1 470 524

–4 662 347

Indeks (2008 = 100)

100

106

16

–50

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(e)   Naložbe

| (85) | Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so se v obravnavanem obdobju nenehno zmanjševale. Najbolj so se zmanjšale v letu 2009, in sicer za 32 %, v letu 2010 so se zmanjšale še za 25 odstotnih točk, v OP pa še za 8 odstotnih točk. V celoti so se letne naložbe zmanjšale z 8,3 milijona EUR v letu 2008 na 2,9 milijona EUR v OP.

  Tabela 15


  Neto naložbe










  Vzorec | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote (v EUR) | 8 309 731 | 5 658 145 | 3 579 323 | 2 946 383 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 68 | 43 | 35 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(85)

Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so se v obravnavanem obdobju nenehno zmanjševale. Najbolj so se zmanjšale v letu 2009, in sicer za 32 %, v letu 2010 so se zmanjšale še za 25 odstotnih točk, v OP pa še za 8 odstotnih točk. V celoti so se letne naložbe zmanjšale z 8,3 milijona EUR v letu 2008 na 2,9 milijona EUR v OP.

Tabela 15

Neto naložbe

Vzorec

2008

2009

2010

OP

Enote (v EUR)

8 309 731

5 658 145

3 579 323

2 946 383

Indeks (2008 = 100)

100

68

43

35

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

5.   Sklep o škodi

| (86) | Analiza makroekonomskih podatkov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju precej zmanjšali. To je sovpadlo z zmanjšanjem povpraševanja na trgu Unije, zato se je malce povečal tržni delež industrije Unije. Izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala z že tako nizkih 53 % v letu 2008 na kar 30 % v OP. Tudi zaposlenost se je zmanjšala, in sicer za 18 %. |
| --- | --- |

(86)

Analiza makroekonomskih podatkov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju precej zmanjšali. To je sovpadlo z zmanjšanjem povpraševanja na trgu Unije, zato se je malce povečal tržni delež industrije Unije. Izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala z že tako nizkih 53 % v letu 2008 na kar 30 % v OP. Tudi zaposlenost se je zmanjšala, in sicer za 18 %.

| (87) | Hkrati je iz zadevnih mikroekonomskih kazalnikov razvidno jasno poslabšanje gospodarskega položaja vzorčenih proizvajalcev Unije. Iz razvoja cen, dobičkonosnosti in donosnosti naložb so razvidne močno negativne razmere, saj so bile v letu 2008 na zdravi ravni, v OP pa so bile izgube že precejšnje. Močno se je poslabšal tudi denarni tok. |
| --- | --- |

(87)

Hkrati je iz zadevnih mikroekonomskih kazalnikov razvidno jasno poslabšanje gospodarskega položaja vzorčenih proizvajalcev Unije. Iz razvoja cen, dobičkonosnosti in donosnosti naložb so razvidne močno negativne razmere, saj so bile v letu 2008 na zdravi ravni, v OP pa so bile izgube že precejšnje. Močno se je poslabšal tudi denarni tok.

| (88) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(88)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (89) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz industriji Unije povzročil tolikšno škodo, da se ta lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije, za zagotovitev, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(89)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz industriji Unije povzročil tolikšno škodo, da se ta lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije, za zagotovitev, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (90) | Med letom 2008 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka na trgu, ki se je skrčil za 40 %, povečal za 46 %, zaradi česar se je njegov tržni delež povečal z 2 % na 5 %. |
| --- | --- |

(90)

Med letom 2008 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka na trgu, ki se je skrčil za 40 %, povečal za 46 %, zaradi česar se je njegov tržni delež povečal z 2 % na 5 %.

| (91) | To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju je sovpadalo s padajočim trendom vseh kazalnikov škode za industrijo Unije razen tržnega deleža. Industrija Unije je izgubila 38 % prodaje v Uniji, prodajne cene pa so se zaradi pritiska cenejšega dampinškega uvoza na cene na trgu Unije znižale za 11 %. |
| --- | --- |

(91)

To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju je sovpadalo s padajočim trendom vseh kazalnikov škode za industrijo Unije razen tržnega deleža. Industrija Unije je izgubila 38 % prodaje v Uniji, prodajne cene pa so se zaradi pritiska cenejšega dampinškega uvoza na cene na trgu Unije znižale za 11 %.

| (92) | Industrija Unije ob občutnem nelojalnem nižanju cen ni mogla pokriti povišanih stroškov proizvodnje, zaradi česar so se stopnje dobičkonosnosti v OP znižale in postale negativne. |
| --- | --- |

(92)

Industrija Unije ob občutnem nelojalnem nižanju cen ni mogla pokriti povišanih stroškov proizvodnje, zaradi česar so se stopnje dobičkonosnosti v OP znižale in postale negativne.

| (93) | Glede na navedeno se začasno sklene, da cenejši dampinški uvoz iz Rusije in Turčije povzroča znatno škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(93)

Glede na navedeno se začasno sklene, da cenejši dampinški uvoz iz Rusije in Turčije povzroča znatno škodo industriji Unije.

3.   Učinek drugih dejavnikov

3.1   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (94) | V obravnavanem obdobju je bil uvoz iz drugih tretjih držav precejšen, vključno z državami, za katere veljajo protidampinški ukrepi. Skupni tržni delež uvoza iz drugih držav, razen Rusije in Turčije, se je med letom 2008 in OP zmanjšal z 28 % na 23 %. |
| --- | --- |

(94)

V obravnavanem obdobju je bil uvoz iz drugih tretjih držav precejšen, vključno z državami, za katere veljajo protidampinški ukrepi. Skupni tržni delež uvoza iz drugih držav, razen Rusije in Turčije, se je med letom 2008 in OP zmanjšal z 28 % na 23 %.

| (95) | V naslednji tabeli je na podlagi Eurostatovih podatkov prikazan razvoj obsega uvoza, cen in tržnih deležev držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, in drugih tretjih držav.

  Tabela 16


  Uvoz iz drugih držav











  Država | | 2008 | 2009 | 2010 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Države, za katere veljajo protidampinški ukrepi | Obseg (v tonah) | 20 614 | 13 286 | 9 721 | 9 784 |
| | Tržni delež (v %) | 21 | 24 | 18 | 17 |
| | Povp. cena (v EUR) | 1 639 | 1 749 | 1 468 | 1 563 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | 6 705 | 2 844 | 4 093 | 3 608 |
| | Tržni delež (v %) | 7 | 5 | 7 | 6 |
| | Povp. cena (v EUR) | 2 279 | 2 962 | 2 319 | 2 925 |
| Vse tretje države skupaj, razen Rusije in Turčije | Obseg (v tonah) | 27 319 | 16 131 | 13 814 | 13 392 |
| | Tržni delež (v %) | 28 | 29 | 25 | 23 |
| | Povp. cena (v EUR) | 1 796 | 1 963 | 1 720 | 1 930 |

(95)

V naslednji tabeli je na podlagi Eurostatovih podatkov prikazan razvoj obsega uvoza, cen in tržnih deležev držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, in drugih tretjih držav.

Tabela 16

Uvoz iz drugih držav

Država

2008

2009

2010

OP

Države, za katere veljajo protidampinški ukrepi

Obseg (v tonah)

20 614

13 286

9 721

9 784

Tržni delež (v %)

21

24

18

17

Povp. cena (v EUR)

1 639

1 749

1 468

1 563

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

6 705

2 844

4 093

3 608

Tržni delež (v %)

7

5

7

6

Povp. cena (v EUR)

2 279

2 962

2 319

2 925

Vse tretje države skupaj, razen Rusije in Turčije

Obseg (v tonah)

27 319

16 131

13 814

13 392

Tržni delež (v %)

28

29

25

23

Povp. cena (v EUR)

1 796

1 963

1 720

1 930

| (96) | Kot je navedeno v zgornji tabeli, je uvoz iz osmih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, še naprej prodiral na trg Unije, čeprav se je njihov tržni delež zmanjšal z 21 % v letu 2008 na 17 % v OP. Povprečne cene navedenega uvoza so na splošno nižje od cen dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Seveda so v zgornji tabeli, ki temelji na Eurostatovih podatkih, navedene povprečne cene CIF pred dajatvami. Tudi če se upošteva protidampinška dajatev, so cene navedenega uvoza še vedno nizke in primerljive s cenami ruskega in turškega uvoza ter precej nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(96)

Kot je navedeno v zgornji tabeli, je uvoz iz osmih držav, za katere veljajo protidampinški ukrepi, še naprej prodiral na trg Unije, čeprav se je njihov tržni delež zmanjšal z 21 % v letu 2008 na 17 % v OP. Povprečne cene navedenega uvoza so na splošno nižje od cen dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Seveda so v zgornji tabeli, ki temelji na Eurostatovih podatkih, navedene povprečne cene CIF pred dajatvami. Tudi če se upošteva protidampinška dajatev, so cene navedenega uvoza še vedno nizke in primerljive s cenami ruskega in turškega uvoza ter precej nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije.

| (97) | Vendar se priznava, da obstaja precej različnih vrst izdelka v preiskavi in da primerjava skupnih povprečnih cen morda ni pomemben kazalnik. Hkrati velja, da se z veljavnimi protidampinškimi ukrepi odpravljajo škodljivi učinki navedenega uvoza. |
| --- | --- |

(97)

Vendar se priznava, da obstaja precej različnih vrst izdelka v preiskavi in da primerjava skupnih povprečnih cen morda ni pomemben kazalnik. Hkrati velja, da se z veljavnimi protidampinškimi ukrepi odpravljajo škodljivi učinki navedenega uvoza.

| (98) | Glede na to in glede na zmanjševanje tržnega deleža uvoza iz držav, za katere veljajo ukrepi, se začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek tega cenejšega uvoza ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(98)

Glede na to in glede na zmanjševanje tržnega deleža uvoza iz držav, za katere veljajo ukrepi, se začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek tega cenejšega uvoza ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (99) | Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju malce zmanjšal, in sicer s 7 % v letu 2008 na 6 % v OP. Povprečne cene navedenega uvoza so na splošno višje od cen dampinškega uvoza iz zadevnih držav, vendar malo nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(99)

Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju malce zmanjšal, in sicer s 7 % v letu 2008 na 6 % v OP. Povprečne cene navedenega uvoza so na splošno višje od cen dampinškega uvoza iz zadevnih držav, vendar malo nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije.

| (100) | Čeprav primerjave skupnih povprečnih cen zaradi različnosti vrst izdelka ni mogoče šteti za pomemben kazalnik, se glede na zmanjševanje navedenega uvoza začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek uvoza iz drugih tretjih držav tudi ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(100)

Čeprav primerjave skupnih povprečnih cen zaradi različnosti vrst izdelka ni mogoče šteti za pomemben kazalnik, se glede na zmanjševanje navedenega uvoza začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek uvoza iz drugih tretjih držav tudi ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz zadevnih držav in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

3.2   Vpliv krčenja trga in gospodarske krize

| (101) | Finančna in gospodarska kriza v letih 2008/2009 je najverjetnejši vzrok za zmanjšanje potrošnje pribora (fitingov) za cevi. Potrošnja se je med letoma 2008 in 2009 zmanjšala za več kot 40 % in je ostala na tako nizki ravni do konca obravnavanega obdobja (čeprav se je v OP malce povečala). Glede na to, da stalni stroški obsegajo do 40 % proizvodnih stroškov proizvajalcev Unije, se zaradi zmanjšanega povpraševanja, prodaje in proizvodnje precej zvišajo proizvodni stroški na enoto. To seveda pomembno vpliva na dobičkonosnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(101)

Finančna in gospodarska kriza v letih 2008/2009 je najverjetnejši vzrok za zmanjšanje potrošnje pribora (fitingov) za cevi. Potrošnja se je med letoma 2008 in 2009 zmanjšala za več kot 40 % in je ostala na tako nizki ravni do konca obravnavanega obdobja (čeprav se je v OP malce povečala). Glede na to, da stalni stroški obsegajo do 40 % proizvodnih stroškov proizvajalcev Unije, se zaradi zmanjšanega povpraševanja, prodaje in proizvodnje precej zvišajo proizvodni stroški na enoto. To seveda pomembno vpliva na dobičkonosnost industrije Unije.

| (102) | Ob priznavanju, da bi zmanjšanje proizvodnje lahko vplivalo na položaj industrije Unije, zlasti v letu 2009 (ko je dejansko prišlo do zmanjšanja), je mogoče razumno pričakovati, da bi industrija Unije v običajnih razmerah lahko dvignila svoje cene vsaj srednje- in dolgoročno ter v naslednjih letih pokrila zvišanje stroškov. Vendar se to ni zgodilo, kot je razvidno iz znižanja cen Unije, kot vzrok za to pa se šteje znatno nelojalno nižanje cen zaradi dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(102)

Ob priznavanju, da bi zmanjšanje proizvodnje lahko vplivalo na položaj industrije Unije, zlasti v letu 2009 (ko je dejansko prišlo do zmanjšanja), je mogoče razumno pričakovati, da bi industrija Unije v običajnih razmerah lahko dvignila svoje cene vsaj srednje- in dolgoročno ter v naslednjih letih pokrila zvišanje stroškov. Vendar se to ni zgodilo, kot je razvidno iz znižanja cen Unije, kot vzrok za to pa se šteje znatno nelojalno nižanje cen zaradi dampinškega uvoza.

| (103) | Ob upoštevanju navedenih okoliščin se začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek zmanjšanja povpraševanja ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz Rusije in Turčije. |
| --- | --- |

(103)

Ob upoštevanju navedenih okoliščin se začasno sklene, da kakršen koli negativni učinek zmanjšanja povpraševanja ni tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz Rusije in Turčije.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (104) | Sklene se, da je dampinški uvoz iz Rusije in Turčije povzročil znatno škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(104)

Sklene se, da je dampinški uvoz iz Rusije in Turčije povzročil znatno škodo industriji Unije.

| (105) | Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav, vključno z državami, za katere veljajo protidampinški ukrepi, in vpliv zmanjšanega povpraševanja, čeprav sta mogoče prispevala k škodi, nista prekinila vzročne zveze. |
| --- | --- |

(105)

Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav, vključno z državami, za katere veljajo protidampinški ukrepi, in vpliv zmanjšanega povpraševanja, čeprav sta mogoče prispevala k škodi, nista prekinila vzročne zveze.

| (106) | Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz zadevnih držav industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(106)

Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz zadevnih držav industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES UNIJE

| (107) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo tehtni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh raznovrstnih vključenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(107)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo tehtni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh raznovrstnih vključenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.

1.   Interes industrije Unije

| (108) | Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov ublažila padanje cen in izgube ter da se bodo prodajne cene industrije Unije začele zviševati, s čimer bi se precej izboljšal njen finančni položaj. |
| --- | --- |

(108)

Pričakuje se, da bo uvedba ukrepov ublažila padanje cen in izgube ter da se bodo prodajne cene industrije Unije začele zviševati, s čimer bi se precej izboljšal njen finančni položaj.

| (109) | Po drugi strani se bo finančni položaj industrije Unije najverjetneje še naprej slabšal, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. V tem primeru bi industrija Unije lahko izgubila tržni delež, saj ne zmore slediti tržnim cenam, ki jih določa dampinški uvoz iz zadevnih držav. Verjetni učinki bi vključevali nepotrebno zniževanje stroškov in zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, zaradi česar bi bilo izgubljenih precej delovnih mest. |
| --- | --- |

(109)

Po drugi strani se bo finančni položaj industrije Unije najverjetneje še naprej slabšal, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. V tem primeru bi industrija Unije lahko izgubila tržni delež, saj ne zmore slediti tržnim cenam, ki jih določa dampinški uvoz iz zadevnih držav. Verjetni učinki bi vključevali nepotrebno zniževanje stroškov in zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, zaradi česar bi bilo izgubljenih precej delovnih mest.

| (110) | Ob upoštevanju navedenih dejavnikov se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(110)

Ob upoštevanju navedenih dejavnikov se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije.

2.   Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji

| (111) | Kot je navedeno zgoraj, sta samo dva nepovezana uvoznika v celoti sodelovala v tej preiskavi in predložila izpolnjen vprašalnik. Z nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka je bil povezan le majhen delež prometa teh dveh uvoznikov. Zato bo učinek ukrepov verjetno minimalen. |
| --- | --- |

(111)

Kot je navedeno zgoraj, sta samo dva nepovezana uvoznika v celoti sodelovala v tej preiskavi in predložila izpolnjen vprašalnik. Z nadaljnjo prodajo zadevnega izdelka je bil povezan le majhen delež prometa teh dveh uvoznikov. Zato bo učinek ukrepov verjetno minimalen.

3.   Interes uporabnikov

| (112) | V tem postopku so sodelovali štirje uporabniki, ki so predložili izpolnjen vprašalnik. Nihče od njih ne uvaža zadevnega izdelka iz zadevnih držav in vsi so navedli, da učinek ukrepov, če bi ga ti sploh imeli, ne bi bil pomemben. |
| --- | --- |

(112)

V tem postopku so sodelovali štirje uporabniki, ki so predložili izpolnjen vprašalnik. Nihče od njih ne uvaža zadevnega izdelka iz zadevnih držav in vsi so navedli, da učinek ukrepov, če bi ga ti sploh imeli, ne bi bil pomemben.

| (113) | Ker se ni javil noben uporabnik, ki bi uvažal iz zadevnih držav, in ni bilo informacij o nasprotnem, se lahko začasno sklene, da bo učinek ukrepov na dobičkonosnost in gospodarske razmere industrije uporabnikov precej omejen. |
| --- | --- |

(113)

Ker se ni javil noben uporabnik, ki bi uvažal iz zadevnih držav, in ni bilo informacij o nasprotnem, se lahko začasno sklene, da bo učinek ukrepov na dobičkonosnost in gospodarske razmere industrije uporabnikov precej omejen.

4.   Sklepna ugotovitev o interesu Unije

| (114) | Mogoče je sklepati, da bi industrija Unije z uvedbo ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz Rusije in Turčije po pričakovanjih lahko izboljšala svoj položaj s povečanjem obsega prodaje, zvišanjem prodajnih cen in večjim dobičkom. Sicer so mogoči nekateri negativni učinki v obliki zvišanja stroškov za nekatere uvoznike, vendar bodo ti učinki verjetno omejeni. |
| --- | --- |

(114)

Mogoče je sklepati, da bi industrija Unije z uvedbo ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz Rusije in Turčije po pričakovanjih lahko izboljšala svoj položaj s povečanjem obsega prodaje, zvišanjem prodajnih cen in večjim dobičkom. Sicer so mogoči nekateri negativni učinki v obliki zvišanja stroškov za nekatere uvoznike, vendar bodo ti učinki verjetno omejeni.

| (115) | Dva sodelujoča turška izvoznika sta trdila, da bi bil z uvedbo ukrepov zoper majhno državo izvoznico, kot je Turčija, ves trg Unije dejansko prepuščen nekaj proizvajalcem, kar bi negativno vplivalo na konkurenčno okolje. |
| --- | --- |

(115)

Dva sodelujoča turška izvoznika sta trdila, da bi bil z uvedbo ukrepov zoper majhno državo izvoznico, kot je Turčija, ves trg Unije dejansko prepuščen nekaj proizvajalcem, kar bi negativno vplivalo na konkurenčno okolje.

| (116) | V zvezi s tem se opozarja, da protidampinška dajatev praviloma ni namenjena prepovedi in ustavitvi trgovinskih tokov iz držav v preiskavi. Ukrepi naj bi zagotovili enake pogoje udeležencem na trgu. Hkrati je pomemben podatek, da je na trgu Unije več kot 20 evropskih proizvajalcev, uvoz iz drugih tretjih držav pa je precejšen. Zato se pridržki glede konkurenčnega okolja na trgu Unije ne zdijo utemeljeni. |
| --- | --- |

(116)

V zvezi s tem se opozarja, da protidampinška dajatev praviloma ni namenjena prepovedi in ustavitvi trgovinskih tokov iz držav v preiskavi. Ukrepi naj bi zagotovili enake pogoje udeležencem na trgu. Hkrati je pomemben podatek, da je na trgu Unije več kot 20 evropskih proizvajalcev, uvoz iz drugih tretjih držav pa je precejšen. Zato se pridržki glede konkurenčnega okolja na trgu Unije ne zdijo utemeljeni.

| (117) | Glede na navedeno se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije. |
| --- | --- |

(117)

Glede na navedeno se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (118) | Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije, da se prepreči nadaljnja škoda industriji Unije zaradi dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(118)

Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije, da se prepreči nadaljnja škoda industriji Unije zaradi dampinškega uvoza.

1.   Stopnja odprave škode

| (119) | Treba bi bilo določiti raven začasnih ukrepov za uvoz s poreklom iz zadevnih držav, ki bo zadostna za odpravo dampinga, ne preseže pa se stopnja škode, povzročene Uniji zaradi dampinškega uvoza. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se šteje, da morajo kakršni koli ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko dosegla v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. če ni dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(119)

Treba bi bilo določiti raven začasnih ukrepov za uvoz s poreklom iz zadevnih držav, ki bo zadostna za odpravo dampinga, ne preseže pa se stopnja škode, povzročene Uniji zaradi dampinškega uvoza. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se šteje, da morajo kakršni koli ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko dosegla v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. če ni dampinškega uvoza.

| (120) | Ker so ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja cen v vseh primerih višje od zadevnih stopenj dampinga in je imela industrija Unije v OP izgubo, bi bila kakršna koli izračunana stopnja odprave škode kot taka v vsakem primeru višja. Zato se je štelo, da podroben izračun stopenj škode ni potreben. |
| --- | --- |

(120)

Ker so ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja cen v vseh primerih višje od zadevnih stopenj dampinga in je imela industrija Unije v OP izgubo, bi bila kakršna koli izračunana stopnja odprave škode kot taka v vsakem primeru višja. Zato se je štelo, da podroben izračun stopenj škode ni potreben.

2.   Začasni ukrepi

| (121) | Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije uvesti začasno protidampinško dajatev na ravni nižjih od ugotovljenih stopenj dampinga ali odprave škode v skladu s pravilom nižje dajatve, kar je v vseh primerih stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(121)

Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije uvesti začasno protidampinško dajatev na ravni nižjih od ugotovljenih stopenj dampinga ali odprave škode v skladu s pravilom nižje dajatve, kar je v vseh primerih stopnja dampinga.

| (122) | Ker ruski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bila stopnja dampinga na ravni države za Rusijo izračunana, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (21) do 31. |
| --- | --- |

(122)

Ker ruski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je bila stopnja dampinga na ravni države za Rusijo izračunana, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (21) do 31.

| (123) | Ker se je raven sodelovanja štela za sorazmerno nizko, je za Turčijo preostala stopnja dampinga temeljila na razumni metodi, po kateri je stopnja višja od najvišje posamezne stopnje treh sodelujočih družb, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (49). |
| --- | --- |

(123)

Ker se je raven sodelovanja štela za sorazmerno nizko, je za Turčijo preostala stopnja dampinga temeljila na razumni metodi, po kateri je stopnja višja od najvišje posamezne stopnje treh sodelujočih družb, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (49).

| (124) | Na podlagi navedenega so predlagane stopnje dajatve, kot sledi:







  Država | Družba | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- |
| Rusija | Vse družbe | 23,8 % |
| Turčija | RSA | 9,6 % |
| | Sardogan | 2,9 % |
| | Unifit | 12,1 % |
| | Vse druge družbe | 16,7 % |

(124)

Na podlagi navedenega so predlagane stopnje dajatve, kot sledi:

Država

Družba

Začasna protidampinška dajatev

Rusija

Vse družbe

23,8 %

Turčija

RSA

9,6 %

Sardogan

2,9 %

Unifit

12,1 %

Vse druge družbe

16,7 %

| (125) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato ustrezajo razmeram, ugotovljenim v navedeni preiskavi v zvezi s temi družbami. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki velja za „vse druge družbe“) tako veljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki jih proizvedejo družbe in torej posamezne navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(125)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato ustrezajo razmeram, ugotovljenim v navedeni preiskavi v zvezi s temi družbami. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki velja za „vse druge družbe“) tako veljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki jih proizvedejo družbe in torej posamezne navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

| (126) | Vse zahtevke za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj poslati Komisiji (4) z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače prodaje in izvoza, povezani na primer s tako spremembo imena ali proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(126)

Vse zahtevke za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba takoj poslati Komisiji (4) z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače prodaje in izvoza, povezani na primer s tako spremembo imena ali proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.

| (127) | Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve bi bilo treba stopnjo dajatve za vse preostale družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(127)

Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve bi bilo treba stopnjo dajatve za vse preostale družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.

H.   KONČNA DOLOČBA

| (128) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, pisno izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega bi bilo treba poudariti, da so ugotovitve o uvedbi dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba znova proučiti – |
| --- | --- |

(128)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, pisno izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega bi bilo treba poudariti, da so ugotovitve o uvedbi dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba znova proučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za cevi (brez litih fitingov, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za varjenje ali druge namene, trenutno uvrščenega pod oznake ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 in 7307998098) s poreklom iz Rusije in Turčije.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, je:

| Država | Družba | Začasna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Rusija | Vse družbe | 23,8 % | — |
| Turčija | RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul | 9,6 % | B295 |
| | SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul | 2,9 % | B296 |
| | UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul | 12,1 % | B297 |
| | Vse druge družbe | 16,7 % | B999 |

Država

Družba

Začasna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Rusija

Vse družbe

23,8 %

—

Turčija

RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul

9,6 %

B295

SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul

2,9 %

B296

UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul

12,1 %

B297

Vse druge družbe

16,7 %

B999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje poglavitnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 320, 1.11.2011, str. 4.

2

(3)  UL L 275, 16.10.2008, str. 18, in UL L 233, 4.9.2009, str. 1.

3

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv 105 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv 105

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/52

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 700/2012

z dne 30. julija 2012

o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2012, zaradi prelova v preteklih letih

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (1) in zlasti člena 105(1), (2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ribolovne kvote za leto 2011 so bile določene z:






  — | Uredbo Sveta (EU) št. 1124/2010 z dne 29. novembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Baltskem morju (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Ribolovne kvote za leto 2011 so bile določene z:

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1124/2010 z dne 29. novembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Baltskem morju (2),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (3), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1225/2010 z dne 13. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za staleže nekaterih vrst globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 (3),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 1256/2010 z dne 17. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Črnem morju (4), in |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1256/2010 z dne 17. decembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Črnem morju (4), in

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (5). |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (5).

| (2) | Ribolovne kvote za leto 2012 so bile določene z:






  — | Uredbo (EU) št. 1225/2010, |
| --- | --- | --- |

(2)

Ribolovne kvote za leto 2012 so bile določene z:

—

Uredbo (EU) št. 1225/2010,

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 716/2011 z dne 19. julija 2011 o določitvi možnosti ribolova sardona v Biskajskem zalivu za ribolovno sezono 2011/2012 (6), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 716/2011 z dne 19. julija 2011 o določitvi možnosti ribolova sardona v Biskajskem zalivu za ribolovno sezono 2011/2012 (6),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 1256/2011 z dne 30. novembra 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2012 uporabljajo v Baltskem morju in spremembah Uredbe (EU) št. 1124/2010 (7), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 1256/2011 z dne 30. novembra 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2012 uporabljajo v Baltskem morju in spremembah Uredbe (EU) št. 1124/2010 (7),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 5/2012 z dne 19. decembra 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2012 uporabljajo v Črnem morju (8), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 5/2012 z dne 19. decembra 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2012 uporabljajo v Črnem morju (8),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 43/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2012 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (9), in |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 43/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2012 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (9), in

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 44/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah, ki niso del EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2012 (10). |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 44/2012 z dne 17. januarja 2012 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah, ki niso del EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2012 (10).

| (3) | Ko Komisija ugotovi, da je država članica presegla ribolovne kvote, ki so ji bile dodeljene, v skladu s členom 105(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 izvede odbitke od prihodnjih ribolovnih kvot navedene države članice. |
| --- | --- |

(3)

Ko Komisija ugotovi, da je država članica presegla ribolovne kvote, ki so ji bile dodeljene, v skladu s členom 105(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 izvede odbitke od prihodnjih ribolovnih kvot navedene države članice.

| (4) | Člen 105(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1224/2009 določa, da se odbitki od ribolovnih kvot izvedejo v naslednjem letu ali letih z uporabo množilnih količnikov, določenih v navedenih odstavkih. |
| --- | --- |

(4)

Člen 105(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1224/2009 določa, da se odbitki od ribolovnih kvot izvedejo v naslednjem letu ali letih z uporabo množilnih količnikov, določenih v navedenih odstavkih.

| (5) | Nekatere države članice so prekoračile svoje ribolovne kvote za leto 2011. Zato je primerno, da se za leto 2012 in po potrebi poznejša leta pri prelovljenih staležih izvedejo odbitki od ribolovnih kvot, ki so jim bile dodeljene. |
| --- | --- |

(5)

Nekatere države članice so prekoračile svoje ribolovne kvote za leto 2011. Zato je primerno, da se za leto 2012 in po potrebi poznejša leta pri prelovljenih staležih izvedejo odbitki od ribolovnih kvot, ki so jim bile dodeljene.

| (6) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1016/2011 z dne 23. septembra 2011 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so v letu 2011 na voljo za nekatere staleže rib, zaradi prelova navedenih staležev v preteklem letu (11) in Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1021/2011 z dne 14. oktobra 2011 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2011, zaradi prelova drugih staležev rib v preteklem letu (12) opredeljujeta izvajanje odbitkov od ribolovnih kvot za nekatere države in vrste v letu 2011. Vendar so bili odbitki, ki se uporabljajo, za nekatere države članice višji od njihovih kvot za leto 2011 in se zato v navedenem letu niso mogli v celoti izvesti. Da se zagotovi, da se tudi v teh primerih odbije celotna količina, bi bilo treba preostale količine upoštevati pri določanju odbitkov od kvot za leto 2012 in po potrebi poznejših kvot. |
| --- | --- |

(6)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1016/2011 z dne 23. septembra 2011 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so v letu 2011 na voljo za nekatere staleže rib, zaradi prelova navedenih staležev v preteklem letu (11) in Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1021/2011 z dne 14. oktobra 2011 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2011, zaradi prelova drugih staležev rib v preteklem letu (12) opredeljujeta izvajanje odbitkov od ribolovnih kvot za nekatere države in vrste v letu 2011. Vendar so bili odbitki, ki se uporabljajo, za nekatere države članice višji od njihovih kvot za leto 2011 in se zato v navedenem letu niso mogli v celoti izvesti. Da se zagotovi, da se tudi v teh primerih odbije celotna količina, bi bilo treba preostale količine upoštevati pri določanju odbitkov od kvot za leto 2012 in po potrebi poznejših kvot.

| (7) | Odbitke, določene v tej uredbi, bi bilo treba uporabljati ne glede na odbitke, ki se uporabljajo pri kvotah za leto 2012, v skladu z:






  — | Uredbo Komisije (ES) št. 147/2007 z dne 15. februarja 2007 o prilagoditvi nekaterih ribolovnih kvot za leta od 2007 do 2012 v skladu s členom 23(4) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (13) in |
| --- | --- | --- |

(7)

Odbitke, določene v tej uredbi, bi bilo treba uporabljati ne glede na odbitke, ki se uporabljajo pri kvotah za leto 2012, v skladu z:

—

Uredbo Komisije (ES) št. 147/2007 z dne 15. februarja 2007 o prilagoditvi nekaterih ribolovnih kvot za leta od 2007 do 2012 v skladu s členom 23(4) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (13) in

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 165/2011 z dne 22. februarja 2011 o odbitkih od nekaterih kvot za skušo, dodeljenih Španiji za leto 2011 in naslednja leta, zaradi prelova v letu 2010 (14). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 165/2011 z dne 22. februarja 2011 o odbitkih od nekaterih kvot za skušo, dodeljenih Španiji za leto 2011 in naslednja leta, zaradi prelova v letu 2010 (14).

| (8) | Kadar odbitkov ni mogoče uporabiti, ker kvota ni ali ni v zadostni meri na voljo zadevni državi članici, se uporabijo določbe člena 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 – |
| --- | --- |

(8)

Kadar odbitkov ni mogoče uporabiti, ker kvota ni ali ni v zadostni meri na voljo zadevni državi članici, se uporabijo določbe člena 105(5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Ribolovne kvote, določene v uredbah (EU) št. 1225/2010, (EU) št. 716/2011, (EU) št. 1256/2011, (EU) št. 5/2012, (EU) št. 43/2012 in (EU) št. 44/2012, se za leto 2012 zmanjšajo v skladu s Prilogo.

2.   Odstavek 1 se uporablja ne glede na zmanjšanja, določena v uredbah (ES) št. 147/2007 in (EU) št. 165/2011.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 318, 4.12.2010, str. 1.

2

(3)  UL L 336, 21.12.2010, str. 1.

3

(4)  UL L 343, 29.12.2010, str. 2.

4

(5)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

5

(6)  UL L 193, 23.7.2011, str. 11.

6

(7)  UL L 320, 3.12.2011, str. 3.

7

(8)  UL L 3, 6.1.2012, str. 1.

8

(9)  UL L 25, 27.1.2012, str. 1.

9

(10)  UL L 25, 27.1.2012, str. 55.

10

(11)  UL L 270, 15.10.2011, str. 1.

11

(12)  UL L 270, 15.10.2011, str. 16.

12

(13)  UL L 46, 16.2.2007, str. 10.

13

(14)  UL L 48, 23.2.2011, str. 11.

14

---

PRILOGA

| Država članica | Oznaka vrste | Oznaka območja | Ime vrste | Ime območja | Dovoljeni iztovori za 2011
  (celotna prilagojena količina v tonah) (1) | Skupni ulov 2011
  (količina v tonah) | Poraba kvot
  (%) | Prelov, povezan z dovoljenim iztovorom
  (količina v tonah) | Množilni količnik (2) | Dodatni množilni količnik (3), (4) | Ostali odbitki iz leta 2011 (5)

  (količina v tonah) | Odbitki za leto 2012 (6)

  (količina v tonah) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) |
| DK | DGS | 03A-C | trnež | vode EU območja IIIa | 0,00 | 1,00 | — | 1,00 | 1 | | 12 | 13,00 |
| DK | SAN | *234_6 | prava peščenka | vode EU območij upravljanja prave peščenke | 420,00 | 489,60 | 116,6 | 69,60 | 1 | | | 69,60 |
| DE | DGS | 2AC4-C | trnež | vode EU območij IIa in IV | 0,00 | 0,70 | — | 0,70 | 1 | | | 0,70 |
| DE | MAC | 2CX14- | skuša | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij IIa, XII in XIV | 21 401,00 | 21 860,70 | 102,1 | 459,70 | 1 | | | 459,70 |
| DE | PLE | 3BCD-C | morska plošča | vode EU podrazdelkov 22–32 | 425,00 | 426,40 | 100,3 | 1,40 | 1 | | | 1,40 |
| IE | HER | 4AB. | sled | vode EU in norveške vode območja IV severno od 53° 30′ s. z. š. | 0,00 | 40,00 | — | 40,00 | 1 | | | 40,00 |
| IE | NOP | 2A3A4. | norveški molič in povezan prilov | IIIa; vode EU območij IIa in IV | 0,00 | 5,00 | — | 5,00 | 1 | | | 5,00 |
| ES | ALF | 3X14- | sluzoglavke | vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV | 66,00 | 69,00 | 104,5 | 3,00 | 1 | | | 3,00 |
| ES | ANE | 9/3411 | sardon | IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 | 5 560,00 | 6 361,90 | 114,4 | 801,90 | 1,2 | | | 962,28 |
| ES | ANF | 8C3411 | morska spaka | VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 | 1 293,00 | 1 453,90 | 112,4 | 160,90 | 1,2 | | | 193,08 |
| ES | BLI | 67- (nova oznaka BLI/5B67-) | modri leng | vode EU in mednarodne vode območij Vb, VI, VII | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 41 | 41,00 |
| ES | BSF | 8910- | črni morski meč | vode EU in mednarodne vode območij VIII, IX in X | 17,00 | 17,60 | 103,5 | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| ES | BSF | 56712- | črni morski meč | EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII | 135,00 | 216,90 | 160,7 | 81,90 | 1 | | | 81,90 |
| ES | COD | 7XAD34 | trska | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 | 0,00 | 0,90 | — | 0,90 | 1 | | | 0,90 |
| ES | DGS | 15X14 | trnež | vode EU in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV | 1,00 | 6,20 | 620,0 | 5,20 | 1 | | | 5,20 |
| ES | DWS | 56789- | globokomorski morski psi | vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in VIII | 2,79 | 25,90 | 928,3 | 23,11 | 1 | | | 23,11 |
| ES | GFB | 89- | tabinje | vode EU in mednarodne vode območij VIII in IX | 222,00 | 250,20 | 112,7 | 28,20 | 1 | | | 28,20 |
| ES | GFB | 567- | tabinje | vode EU in mednarodne vode območij V, VI in VII | 608,00 | 638,50 | 105,0 | 30,50 | 1 | | | 30,50 |
| ES | HAD | 5BC6A. | vahnja | vode EU in mednarodne vode območij Vb in VIa | 14,00 | 35,80 | 255,7 | 21,80 | 1 | | | 21,80 |
| ES | HAD | 1N2AB | vahnja | norveške vode območij I in II | 60,00 | 65,30 | 108,8 | 5,30 | 1 | | | 5,30 |
| ES | JAX | 2A-14 | šur in z njim povezan prilov | vode EU območij IIa, IVa, VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij XII in XIV | 2 419,00 | 2 519,90 | 104,2 | 100,90 | 1 | | | 100,90 |
| ES | JAX | 09. | šur | IX | 7 859,00 | 8 478,30 | 107,9 | 619,30 | 1,1 | | | 681,23 |
| ES | JAX | 08C. | šur | VIIIc | 24 129,00 | 32 431,80 | 134,4 | 8 302,80 | 1,4 | | | 11 623,92 |
| ES | LEZ | 8C3411 | krilati rombi | VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 | 917,00 | 1 005,30 | 109,6 | 88,30 | 1 | | | 88,30 |
| ES | ORY | 1CX14 | oranžna sluzoglavka | vode EU in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII in XIV | 0,00 | 0,60 | — | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| ES | POK | 56-14 | saj | VI; vode EU in mednarodne vode območij Vb, XII in XIV | 3,00 | 30,60 | 1 020,0 | 27,60 | 1 | | | 27,60 |
| ES | POL | 8ABDE. | polak | VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe | 61,00 | 65,30 | 107,0 | 4,30 | 1 | | | 4,30 |
| ES | POL | 08C. | polak | VIIIc | 208,00 | 256,00 | 123,1 | 48,00 | 1 | | | 48,00 |
| ES | PRA | N3L. | severna kozica | NAFO 3L | 214,00 | 292,00 | 136,4 | 78,00 | 1 | | | 78,00 |
| ES | RED | N3LN. | rdeči okun | NAFO 3LN | 0,00 | 43,50 | — | 43,50 | 1 | | | 43,50 |
| ES | SBR | *678- | okati ribon | vode EU in mednarodne vode območij VI, VII in VIII | 49,12 | 62,30 | 126,8 | 13,18 | 1 | | | 13,18 |
| ES | SOL | 8AB. | morski list | VIIIa in VIIIb | 10,00 | 10,70 | 107,0 | 0,70 | 1 | c (7) | | 1,05 |
| ES | USK | 567EI. | morski menek | vode EU in mednarodne vode območij V, VI in VII | 8,30 | 50,70 | 610,8 | 42,40 | 1 | | | 42,40 |
| ES | WHB | 8C3411 | sinji mol | VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 | 1 987,00 | 2 258,30 | 113,7 | 271,30 | 1,2 | | | 325,56 |
| FR | DWS | 56789- | globokomorski morski psi | vode EU ter mednarodne vode območij V, VI, VII, VIII in IX | 10,17 | 26,00 | 255,7 | 15,83 | 1 | | | 15,83 |
| FR | SOL | 07E. | morski list | VIIe | 283,00 | 290,00 | 102,5 | 7,00 | 1 | c (8) | | 10,50 |
| LT | JAX | 2A-14 | šur in z njim povezan prilov | vode EU območij IIa, IVa, VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij XII in XIV | 356,00 | 660,40 | 185,5 | 304,40 | 2 | | | 608,80 |
| LT | MAC | 2CX14- | skuša | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij IIa, XII in XIV | 26,00 | 28,80 | 110,8 | 2,80 | 1 | | | 2,80 |
| NL | BSF | 56712- | črni morski meč | EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 5 | 5,00 |
| NL | SBR | 678- | okati ribon | vode EU in mednarodne vode območij VI, VII in VIII | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 6 | 6,00 |
| PL | COD | 1N2AB | trska | norveške vode območij I in II | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 2 | 2,00 |
| PL | GHL | 1N2AB | grenlandska morska plošča | norveške vode območij I in II | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 1 | 1,00 |
| PL | HAD | 2AC4 | vahnja | IV; vode EU območja IIa | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 16 | 16,00 |
| PL | HER | 03A. | sled | IIIa | 0,00 | 38,20 | — | 38,20 | 1 | | | 38,20 |
| PL | LIN | 04-C. | leng | vode EU območja IV | 0,00 | 3,00 | — | 3,00 | 1 | | | 3,00 |
| PL | MAC | 2A34 | skuša | IIIa in IV; vode EU območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32 | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 5 | 5,00 |
| PL | RED | 514GRN | rdeči okun | grenlandske vode območij V in XIV | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 1 | 1,00 |
| PL | SPR | 03A | papalina | IIIa | 0,00 | 119,60 | — | 119,60 | 1 | | | 119,60 |
| PL | WHB | 1X14 | sinji mol | vode EU in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 8 | 8,00 |
| PT | ALF | 3X14- | sluzoglavke | vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV | 220,10 | 241,10 | 109,5 | 21,00 | 1 | | | 21,00 |
| PT | ANE | 9/3411 | sardon | IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 | 2 882,00 | 2 920,20 | 101,3 | 38,20 | 1 | | | 38,20 |
| PT | ANF | 8C3411 | morska spaka | VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 | 260,20 | 335,30 | 128,9 | 75,10 | 1 | a | | 112,65 |
| PT | BET | ATLANT | veleoki tun | Atlantik | 6 879,70 | 7 022,40 | 102,1 | 142,70 | 1 | | | 142,70 |
| PT | BSF | 8910- | črni morski meč | vode EU in mednarodne vode območij VIII, IX in X | 3 305,00 | 3 547,20 | 107,3 | 242,20 | 1,1 | | | 266,42 |
| PT | BUM | ATLANT | sinja jadrovnica | Atlantik | 69,00 | 72,30 | 104,8 | 3,30 | 1 | | | 3,30 |
| PT | COD | N3M. | trska | NAFO 3M | 2 525,70 | 2 753,80 | 109,0 | 228,10 | 1,1 | | | 250,91 |
| PT | GFB | 89- | tabinje | vode EU in mednarodne vode območij VIII in IX | 10,00 | 12,00 | 120,0 | 2,00 | 1 | a | | 3,00 |
| PT | GHL | 1N2AB | grenlandska morska plošča | norveške vode območij I in II | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 11 | 11,00 |
| PT | GHL | N3LMNO. | grenlandska morska plošča | NAFO 3LMNO | 2 413,80 | 2 508,20 | 103,9 | 94,40 | 1 | | | 94,40 |
| PT | HAD | 1N2AB | vahnja | norveške vode območij I in II | 78,00 | 30,00 | 38,5 | –48,00 | — | | 458 | 410,00 |
| PT | POK | 1N2AB | saj | norveške vode območij I in II | 80,00 | 40,90 | 51,1 | –39,10 | — | | 294 | 254,90 |
| PT | RED | 51214D | rdeči okun | vode EU in mednarodne vode območja V; mednarodne vode območij XII in XIV | 603,00 | 719,10 | 119,3 | 116,10 | 1,2 | a | | 208,98 |
| PT | RED | N3LN. | rdeči okun | NAFO 3LN | 932,80 | 983,50 | 105,4 | 50,70 | 1 | | | 50,70 |
| PT | WHB | 8C3411 | sinji mol | VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 | 483,00 | 711,90 | 147,4 | 228,90 | 1,8 | | | 412,02 |
| PT | WHG | 08. | mol | VIII | 0,00 | 1,20 | — | 1,20 | 1 | | | 1,20 |
| UK | COD | N01514 | trska | grenlandske vode NAFO 0 in 1; grenlandske vode območij V in XIV | 717,00 | 724,60 | 101,1 | 7,60 | 1 | | | 7,60 |
| UK | BET | ATLANT | veleoki tun | Atlantik | 10,00 | 0,00 | 0,0 | –10,00 | — | | 10 | 0,00 |
| UK | BLI | 24- | modri leng | vode EU in vode območij II, IV in V, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav | 1,50 | 1,50 | 100,0 | 0,00 | — | | 2 | 2,00 |
| UK | HAD | 1N2AB | vahnja | norveške vode območij I in II | 781,00 | 781,60 | 100,1 | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| UK | HER | 4AB. | sled | vode EU in norveške vode območja IV severno od 53° 30′ s. z. š. | 27 687,00 | 27 887,40 | 100,7 | 200,40 | 1 | | | 200,40 |
| UK | MAC | 2CX14- | skuša | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij IIa, XII in XIV | 173 520,50 | 179 960,30 | 103,7 | 6 439,80 | 1 | | | 6 439,80 |

Država članica

Oznaka vrste

Oznaka območja

Ime vrste

Ime območja

Dovoljeni iztovori za 2011

(celotna prilagojena količina v tonah) (1)

Skupni ulov 2011

(količina v tonah)

Poraba kvot

(%)

Prelov, povezan z dovoljenim iztovorom

(količina v tonah)

Množilni količnik (2)

Dodatni množilni količnik (3), (4)

Ostali odbitki iz leta 2011 (5)

(količina v tonah)

Odbitki za leto 2012 (6)

(količina v tonah)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

DK

DGS

03A-C

trnež

vode EU območja IIIa

0,00

1,00

—

1,00

1

12

13,00

DK

SAN

*234_6

prava peščenka

vode EU območij upravljanja prave peščenke

420,00

489,60

116,6

69,60

1

69,60

DE

DGS

2AC4-C

trnež

vode EU območij IIa in IV

0,00

0,70

—

0,70

1

0,70

DE

MAC

2CX14-

skuša

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij IIa, XII in XIV

21 401,00

21 860,70

102,1

459,70

1

459,70

DE

PLE

3BCD-C

morska plošča

vode EU podrazdelkov 22–32

425,00

426,40

100,3

1,40

1

1,40

IE

HER

4AB.

sled

vode EU in norveške vode območja IV severno od 53° 30′ s. z. š.

0,00

40,00

—

40,00

1

40,00

IE

NOP

2A3A4.

norveški molič in povezan prilov

IIIa; vode EU območij IIa in IV

0,00

5,00

—

5,00

1

5,00

ES

ALF

3X14-

sluzoglavke

vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

66,00

69,00

104,5

3,00

1

3,00

ES

ANE

9/3411

sardon

IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1

5 560,00

6 361,90

114,4

801,90

1,2

962,28

ES

ANF

8C3411

morska spaka

VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1

1 293,00

1 453,90

112,4

160,90

1,2

193,08

ES

BLI

67- (nova oznaka BLI/5B67-)

modri leng

vode EU in mednarodne vode območij Vb, VI, VII

0,00

0,00

—

0,00

—

41

41,00

ES

BSF

8910-

črni morski meč

vode EU in mednarodne vode območij VIII, IX in X

17,00

17,60

103,5

0,60

1

0,60

ES

BSF

56712-

črni morski meč

EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII

135,00

216,90

160,7

81,90

1

81,90

ES

COD

7XAD34

trska

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1

0,00

0,90

—

0,90

1

0,90

ES

DGS

15X14

trnež

vode EU in mednarodne vode območij I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV

1,00

6,20

620,0

5,20

1

5,20

ES

DWS

56789-

globokomorski morski psi

vode EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in VIII

2,79

25,90

928,3

23,11

1

23,11

ES

GFB

89-

tabinje

vode EU in mednarodne vode območij VIII in IX

222,00

250,20

112,7

28,20

1

28,20

ES

GFB

567-

tabinje

vode EU in mednarodne vode območij V, VI in VII

608,00

638,50

105,0

30,50

1

30,50

ES

HAD

5BC6A.

vahnja

vode EU in mednarodne vode območij Vb in VIa

14,00

35,80

255,7

21,80

1

21,80

ES

HAD

1N2AB

vahnja

norveške vode območij I in II

60,00

65,30

108,8

5,30

1

5,30

ES

JAX

2A-14

šur in z njim povezan prilov

vode EU območij IIa, IVa, VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij XII in XIV

2 419,00

2 519,90

104,2

100,90

1

100,90

ES

JAX

09.

šur

IX

7 859,00

8 478,30

107,9

619,30

1,1

681,23

ES

JAX

08C.

šur

VIIIc

24 129,00

32 431,80

134,4

8 302,80

1,4

11 623,92

ES

LEZ

8C3411

krilati rombi

VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1

917,00

1 005,30

109,6

88,30

1

88,30

ES

ORY

1CX14

oranžna sluzoglavka

vode EU in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII in XIV

0,00

0,60

—

0,60

1

0,60

ES

POK

56-14

saj

VI; vode EU in mednarodne vode območij Vb, XII in XIV

3,00

30,60

1 020,0

27,60

1

27,60

ES

POL

8ABDE.

polak

VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe

61,00

65,30

107,0

4,30

1

4,30

ES

POL

08C.

polak

VIIIc

208,00

256,00

123,1

48,00

1

48,00

ES

PRA

N3L.

severna kozica

NAFO 3L

214,00

292,00

136,4

78,00

1

78,00

ES

RED

N3LN.

rdeči okun

NAFO 3LN

0,00

43,50

—

43,50

1

43,50

ES

SBR

*678-

okati ribon

vode EU in mednarodne vode območij VI, VII in VIII

49,12

62,30

126,8

13,18

1

13,18

ES

SOL

8AB.

morski list

VIIIa in VIIIb

10,00

10,70

107,0

0,70

1

c (7)

1,05

ES

USK

567EI.

morski menek

vode EU in mednarodne vode območij V, VI in VII

8,30

50,70

610,8

42,40

1

42,40

ES

WHB

8C3411

sinji mol

VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1

1 987,00

2 258,30

113,7

271,30

1,2

325,56

FR

DWS

56789-

globokomorski morski psi

vode EU ter mednarodne vode območij V, VI, VII, VIII in IX

10,17

26,00

255,7

15,83

1

15,83

FR

SOL

07E.

morski list

VIIe

283,00

290,00

102,5

7,00

1

c (8)

10,50

LT

JAX

2A-14

šur in z njim povezan prilov

vode EU območij IIa, IVa, VI, VIIa–c,VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij XII in XIV

356,00

660,40

185,5

304,40

2

608,80

LT

MAC

2CX14-

skuša

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij IIa, XII in XIV

26,00

28,80

110,8

2,80

1

2,80

NL

BSF

56712-

črni morski meč

EU in mednarodne vode območij V, VI, VII in XII

0,00

0,00

—

0,00

—

5

5,00

NL

SBR

678-

okati ribon

vode EU in mednarodne vode območij VI, VII in VIII

0,00

0,00

—

0,00

—

6

6,00

PL

COD

1N2AB

trska

norveške vode območij I in II

0,00

0,00

—

0,00

—

2

2,00

PL

GHL

1N2AB

grenlandska morska plošča

norveške vode območij I in II

0,00

0,00

—

0,00

—

1

1,00

PL

HAD

2AC4

vahnja

IV; vode EU območja IIa

0,00

0,00

—

0,00

—

16

16,00

PL

HER

03A.

sled

IIIa

0,00

38,20

—

38,20

1

38,20

PL

LIN

04-C.

leng

vode EU območja IV

0,00

3,00

—

3,00

1

3,00

PL

MAC

2A34

skuša

IIIa in IV; vode EU območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32

0,00

0,00

—

0,00

—

5

5,00

PL

RED

514GRN

rdeči okun

grenlandske vode območij V in XIV

0,00

0,00

—

0,00

—

1

1,00

PL

SPR

03A

papalina

IIIa

0,00

119,60

—

119,60

1

119,60

PL

WHB

1X14

sinji mol

vode EU in mednarodne vode območij I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII in XIV

0,00

0,00

—

0,00

—

8

8,00

PT

ALF

3X14-

sluzoglavke

vode EU in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

220,10

241,10

109,5

21,00

1

21,00

PT

ANE

9/3411

sardon

IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1

2 882,00

2 920,20

101,3

38,20

1

38,20

PT

ANF

8C3411

morska spaka

VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1

260,20

335,30

128,9

75,10

1

a

112,65

PT

BET

ATLANT

veleoki tun

Atlantik

6 879,70

7 022,40

102,1

142,70

1

142,70

PT

BSF

8910-

črni morski meč

vode EU in mednarodne vode območij VIII, IX in X

3 305,00

3 547,20

107,3

242,20

1,1

266,42

PT

BUM

ATLANT

sinja jadrovnica

Atlantik

69,00

72,30

104,8

3,30

1

3,30

PT

COD

N3M.

trska

NAFO 3M

2 525,70

2 753,80

109,0

228,10

1,1

250,91

PT

GFB

89-

tabinje

vode EU in mednarodne vode območij VIII in IX

10,00

12,00

120,0

2,00

1

a

3,00

PT

GHL

1N2AB

grenlandska morska plošča

norveške vode območij I in II

0,00

0,00

—

0,00

—

11

11,00

PT

GHL

N3LMNO.

grenlandska morska plošča

NAFO 3LMNO

2 413,80

2 508,20

103,9

94,40

1

94,40

PT

HAD

1N2AB

vahnja

norveške vode območij I in II

78,00

30,00

38,5

–48,00

—

458

410,00

PT

POK

1N2AB

saj

norveške vode območij I in II

80,00

40,90

51,1

–39,10

—

294

254,90

PT

RED

51214D

rdeči okun

vode EU in mednarodne vode območja V; mednarodne vode območij XII in XIV

603,00

719,10

119,3

116,10

1,2

a

208,98

PT

RED

N3LN.

rdeči okun

NAFO 3LN

932,80

983,50

105,4

50,70

1

50,70

PT

WHB

8C3411

sinji mol

VIIIc, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1

483,00

711,90

147,4

228,90

1,8

412,02

PT

WHG

08.

mol

VIII

0,00

1,20

—

1,20

1

1,20

UK

COD

N01514

trska

grenlandske vode NAFO 0 in 1; grenlandske vode območij V in XIV

717,00

724,60

101,1

7,60

1

7,60

UK

BET

ATLANT

veleoki tun

Atlantik

10,00

0,00

0,0

–10,00

—

10

0,00

UK

BLI

24-

modri leng

vode EU in vode območij II, IV in V, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav

1,50

1,50

100,0

0,00

—

2

2,00

UK

HAD

1N2AB

vahnja

norveške vode območij I in II

781,00

781,60

100,1

0,60

1

0,60

UK

HER

4AB.

sled

vode EU in norveške vode območja IV severno od 53° 30′ s. z. š.

27 687,00

27 887,40

100,7

200,40

1

200,40

UK

MAC

2CX14-

skuša

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb, mednarodne vode območij IIa, XII in XIV

173 520,50

179 960,30

103,7

6 439,80

1

6 439,80

---

(1)  Kvote, ki so na voljo državi članici v skladu z zadevnimi uredbami o ribolovnih možnostih po upoštevanju izmenjav ribolovnih možnosti v skladu s členom 20(5) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (UL L 358, 31.12.2002, str. 59), prenosa kvot v skladu s členom 4(2) Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 (UL L 115, 9.5.1996, str. 3) in/ali ponovne dodelitve in odbitka ribolovnih možnosti v skladu s členoma 37 in 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

(2)  Kot določa člen 105(2) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

(3)  Kot določa člen 105(3) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

(4)  Črka „a“ nakazuje, da se uporablja dodatni množilni količnik 1,5 zaradi zaporednega prelova v letih 2009, 2010 in 2011. Glede tega glej: Uredbo Komisije (EU) št. 1004/2010 z dne 8. novembra 2010 o izvajanju odbitkov od nekaterih ribolovnih kvot za leto 2010 zaradi prelova v preteklem let, kakor je bila spremenjena (UL L 291, 9.11.2010, str. 31), Izvedbeno uredbo (EU) št. 1016/2011 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so v letu 2011 na voljo za nekatere staleže rib, zaradi prelova navedenih staležev v preteklem letu in Izvedbeno uredbo (EU) št. 1021/2011 o izvajanju odbitkov od ribolovnih kvot, ki so na voljo za nekatere staleže rib v letu 2011, zaradi prelova drugih staležev rib v preteklem letu. Črka „c“ nakazuje, da se uporablja dodatni množilni količnik 1,5, saj za stalež velja večletni načrt

(5)  Izvedbena uredba (EU) št. 1016/2011 in Izvedbena uredba (EU) št. 1021/2011 opredeljujeta izvajanje odbitkov od ribolovnih kvot za nekatere države in vrste v letu 2011. Vendar so bili za nekatere države članice odbitki, ki se uporabljajo, višji od njihovih kvot za leto 2011 in se zato v navedenem letu niso mogli v celoti izvesti. Da se zagotovi, da se tudi v teh primerih odbije celotna količina, bi bilo treba preostale količine upoštevati pri določanju odbitkov od kvot za leto 2012 in po potrebi poznejših kvot.

(6)  Zneski, ki se po potrebi odbijejo od prilagojenih kvot za leto 2012 ali za poznejša leta.

(7)  Kot določa Uredba Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu (UL L 65, 7.3.2006, str. 1).

(8)  Kot določa Uredba Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (UL L 122, 11.5.2007, str. 7).

---

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/60 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/60

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 701/2012

z dne 30. julija 2012

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti členov 103h, 127(c) in 143 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1234/2007 uvaja skupno ureditev kmetijskih trgov, ki vključuje sektor sadja in zelenjave ter sektor predelanega sadja in zelenjave. V skladu s členom 103c te uredbe operativni programi v sektorju sadja in zelenjave lahko vključujejo ukrepe za preprečevanje in obvladovanje kriz, namenjene preprečevanju in reševanju kriz na trgih za sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1234/2007 uvaja skupno ureditev kmetijskih trgov, ki vključuje sektor sadja in zelenjave ter sektor predelanega sadja in zelenjave. V skladu s členom 103c te uredbe operativni programi v sektorju sadja in zelenjave lahko vključujejo ukrepe za preprečevanje in obvladovanje kriz, namenjene preprečevanju in reševanju kriz na trgih za sadje in zelenjavo.

| (2) | V skladu s členom 79(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 (2) Priloga XI k navedeni izvedbeni uredbi določa najvišje zneske podpore za s trga umaknjene proizvode iz te priloge. Te zneske bi bilo treba določiti, da se prepreči, da bi umiki s trga postali stalna nadomestna oblika prodaje za proizvode namesto dajanja v promet, ter se hkrati zagotovi, da ostanejo učinkovito orodje za preprečevanje in upravljanje kriz. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 79(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 (2) Priloga XI k navedeni izvedbeni uredbi določa najvišje zneske podpore za s trga umaknjene proizvode iz te priloge. Te zneske bi bilo treba določiti, da se prepreči, da bi umiki s trga postali stalna nadomestna oblika prodaje za proizvode namesto dajanja v promet, ter se hkrati zagotovi, da ostanejo učinkovito orodje za preprečevanje in upravljanje kriz.

| (3) | Da bi se zagotovilo, da umiki ostanejo učinkovito orodje za preprečevanje in upravljanje kriz, bi bilo treba za sadje in zelenjavo, pri katerem je sedanja raven podpore še posebno nizka v primerjavi s povprečjem cen proizvajalcev v Uniji, povečati najvišje zneske podpore za umike s trga. To velja za paradižnik, grozdje, marelice, hruške, jajčevce in melone. Poleg tega, da bi se izognili čezmernim nadomestilom za umike cenejšega paradižnika, namenjenega za predelavo, bi bilo treba določiti različen znesek za paradižnik, pridelan od 1. junija do 31. oktobra, tj. v obdobju, v katerem se paradižnik, namenjen za predelavo, lahko umakne s trga. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se zagotovilo, da umiki ostanejo učinkovito orodje za preprečevanje in upravljanje kriz, bi bilo treba za sadje in zelenjavo, pri katerem je sedanja raven podpore še posebno nizka v primerjavi s povprečjem cen proizvajalcev v Uniji, povečati najvišje zneske podpore za umike s trga. To velja za paradižnik, grozdje, marelice, hruške, jajčevce in melone. Poleg tega, da bi se izognili čezmernim nadomestilom za umike cenejšega paradižnika, namenjenega za predelavo, bi bilo treba določiti različen znesek za paradižnik, pridelan od 1. junija do 31. oktobra, tj. v obdobju, v katerem se paradižnik, namenjen za predelavo, lahko umakne s trga.

| (4) | Da bi se spodbudila brezplačna razdelitev sadja in zelenjave, umaknjene s trga, za namene člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter za vse ostale enakovredne namembne kraje, ki jih odobrijo države članice, bi bilo treba določiti višji najvišji znesek podpore kot za druge namembne kraje, če razlika med povprečno proizvodno ceno v Uniji in sedanjo najvišjo ravnijo podpore to omogoča, ne da bi se na ta način za te proizvode ustvarile nadomestne oblike prodaje namesto dajanja v promet. To velja za cvetačo, paradižnik, jabolka, grozdje, marelice, hruške, jajčevce, melone, lubenice, klementine in limone. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se spodbudila brezplačna razdelitev sadja in zelenjave, umaknjene s trga, za namene člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 ter za vse ostale enakovredne namembne kraje, ki jih odobrijo države članice, bi bilo treba določiti višji najvišji znesek podpore kot za druge namembne kraje, če razlika med povprečno proizvodno ceno v Uniji in sedanjo najvišjo ravnijo podpore to omogoča, ne da bi se na ta način za te proizvode ustvarile nadomestne oblike prodaje namesto dajanja v promet. To velja za cvetačo, paradižnik, jabolka, grozdje, marelice, hruške, jajčevce, melone, lubenice, klementine in limone.

| (5) | Da bi se spodbudila razdelitev proizvodov, umaknjenih s trga, s strani dobrodelnih organizacij in ustanov, morajo te organizacije in ustanove za zadevne postopke voditi računovodske evidence zgolj, če so na svojo zahtevo pridobile dovoljenje pristojnih organov države članice, da končne prejemnike zaprosijo za simboličen prispevek. Možnost, da se zaprosi za takšen prispevek je treba razširiti tudi na sveže proizvode. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se spodbudila razdelitev proizvodov, umaknjenih s trga, s strani dobrodelnih organizacij in ustanov, morajo te organizacije in ustanove za zadevne postopke voditi računovodske evidence zgolj, če so na svojo zahtevo pridobile dovoljenje pristojnih organov države članice, da končne prejemnike zaprosijo za simboličen prispevek. Možnost, da se zaprosi za takšen prispevek je treba razširiti tudi na sveže proizvode.

| (6) | Da bi pri uporabi ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz upoštevali pretekle izkušnje, je primerno pojasniti opredelitev pojma „zeleno obiranje“ in „opustitev spravila“ ter okoliščine, v katerih se lahko uporabita ukrepa zelenega obiranja in opustitve spravila. Poleg tega, da bi uskladili različne ukrepe za preprečevanje in upravljanje kriz ter povečali njihovo učinkovitost, je primerno, da se črtajo posebne obveznosti iz člena 85(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011, ki vključujejo obvezno analizo trga pri prvem obvestilu za vsako načrtovano zeleno obiranje. |
| --- | --- |

(6)

Da bi pri uporabi ukrepov za preprečevanje in upravljanje kriz upoštevali pretekle izkušnje, je primerno pojasniti opredelitev pojma „zeleno obiranje“ in „opustitev spravila“ ter okoliščine, v katerih se lahko uporabita ukrepa zelenega obiranja in opustitve spravila. Poleg tega, da bi uskladili različne ukrepe za preprečevanje in upravljanje kriz ter povečali njihovo učinkovitost, je primerno, da se črtajo posebne obveznosti iz člena 85(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011, ki vključujejo obvezno analizo trga pri prvem obvestilu za vsako načrtovano zeleno obiranje.

| (7) | Da bi se odzvali na nenadne krize, bi morala biti zeleno obiranje in opustitev spravila mogoča za sadje in zelenjavo z daljšim obdobjem obiranja, čeprav se je običajno obiranje že začelo izvajati ali se na zadevnem območju ne pridobivajo več tržni proizvodi, pri čemer veljajo omejitve, ki jih določijo države članice. V takšnih primerih bi bilo treba nadomestiti le proizvodnjo plodov, ki bi se jih lahko obralo v šestih tednih po končanih postopkih. Na sadnih rastlinah in zelenjadnicah z daljšim obdobjem obiranja so velikokrat zreli in nezreli plodovi hkrati, zato je primerno določiti odstopanje od splošnega pravila, v skladu s katerim se ukrepa zelenega obiranja in opustitve spravila ne uporabljata za isti proizvod in isto proizvodno območje v katerem koli danem letu. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se odzvali na nenadne krize, bi morala biti zeleno obiranje in opustitev spravila mogoča za sadje in zelenjavo z daljšim obdobjem obiranja, čeprav se je običajno obiranje že začelo izvajati ali se na zadevnem območju ne pridobivajo več tržni proizvodi, pri čemer veljajo omejitve, ki jih določijo države članice. V takšnih primerih bi bilo treba nadomestiti le proizvodnjo plodov, ki bi se jih lahko obralo v šestih tednih po končanih postopkih. Na sadnih rastlinah in zelenjadnicah z daljšim obdobjem obiranja so velikokrat zreli in nezreli plodovi hkrati, zato je primerno določiti odstopanje od splošnega pravila, v skladu s katerim se ukrepa zelenega obiranja in opustitve spravila ne uporabljata za isti proizvod in isto proizvodno območje v katerem koli danem letu.

| (8) | Da bi se zagotovilo spoštovanje obveznosti dokazovanja, da je bila vsaka serija odprodana v skladu z ustreznimi pogoji, in omogočilo učinkovitost carinskega nadzora, ki temelji na analizi tveganja, je treba določiti podrobna pravila glede obveznosti, da se carinskim organom dajo na voljo določeni dokumenti, potrebni za izvajanje nadzora. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se zagotovilo spoštovanje obveznosti dokazovanja, da je bila vsaka serija odprodana v skladu z ustreznimi pogoji, in omogočilo učinkovitost carinskega nadzora, ki temelji na analizi tveganja, je treba določiti podrobna pravila glede obveznosti, da se carinskim organom dajo na voljo določeni dokumenti, potrebni za izvajanje nadzora.

| (9) | Izvedbeno Uredbo (EU) št. 543/2011 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Izvedbeno Uredbo (EU) št. 543/2011 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Primerno je, da se novi zneski podpore za umike s trga, uporabljajo retroaktivno, in sicer od 1. julija 2012, ko se začne poletna prodajna sezona. Da bi uvoznikom omogočili dovolj časa za prilagoditev na nova pravila v zvezi s sistemom vhodnih cen, je treba navedena pravila uporabljati od 1. septembra 2012. |
| --- | --- |

(10)

Primerno je, da se novi zneski podpore za umike s trga, uporabljajo retroaktivno, in sicer od 1. julija 2012, ko se začne poletna prodajna sezona. Da bi uvoznikom omogočili dovolj časa za prilagoditev na nova pravila v zvezi s sistemom vhodnih cen, je treba navedena pravila uporabljati od 1. septembra 2012.

| (11) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni podal mnenja v roku, ki ga je določil predsednik – |
| --- | --- |

(11)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni podal mnenja v roku, ki ga je določil predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe k Izvedbeni uredbi (EU) št. 543/2011

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 se spremeni:

| (1) | v členu 80(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Države članice lahko dobrodelnim organizacijam in ustanovam iz člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 na njihovo zahtevo dovolijo, da končne prejemnike proizvodov, umaknjenih s trga, zaprosijo za simbolični prispevek. Dobrodelne organizacije in ustanove, ki so dovoljenje pridobile, morajo poleg obveznosti iz člena 83(1) te uredbe voditi računovodske evidence za zadevne postopke.“ |
| --- | --- |

(1)

v členu 80(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice lahko dobrodelnim organizacijam in ustanovam iz člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 na njihovo zahtevo dovolijo, da končne prejemnike proizvodov, umaknjenih s trga, zaprosijo za simbolični prispevek. Dobrodelne organizacije in ustanove, ki so dovoljenje pridobile, morajo poleg obveznosti iz člena 83(1) te uredbe voditi računovodske evidence za zadevne postopke.“

| (2) | V členu 83(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | bodo vodili ločeno evidenco zalog za zadevne postopke;“ |
| --- | --- | --- |

(2)

V členu 83(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

bodo vodili ločeno evidenco zalog za zadevne postopke;“

| (3) | V členu 84(1) se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | „zeleno obiranje“ pomeni celotno spravilo nezrelih netržnih proizvodov na posameznem območju. Zadevni proizvodi pred zelenim obiranjem ne smejo biti poškodovani zaradi podnebnih razmer, bolezni ali drugih razlogov. |
| --- | --- | --- |

(3)

V členu 84(1) se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

„zeleno obiranje“ pomeni celotno spravilo nezrelih netržnih proizvodov na posameznem območju. Zadevni proizvodi pred zelenim obiranjem ne smejo biti poškodovani zaradi podnebnih razmer, bolezni ali drugih razlogov.

| (b) | „opustitev spravila“ pomeni končanje tekočega proizvodnega postopka na zadevnem območju, kadar je proizvod dobro razvit ter zdrav, zadovoljiv in tržno kakovosten. Uničenje proizvoda zaradi podnebnih razmer ali bolezni se ne obravnava kot opustitev spravila.“ |
| --- | --- |

(b)

„opustitev spravila“ pomeni končanje tekočega proizvodnega postopka na zadevnem območju, kadar je proizvod dobro razvit ter zdrav, zadovoljiv in tržno kakovosten. Uničenje proizvoda zaradi podnebnih razmer ali bolezni se ne obravnava kot opustitev spravila.“

| (4) | Člen 85 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se drugi pododstavek črta; |
| --- | --- | --- |

(4)

Člen 85 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se drugi pododstavek črta;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Ukrepi zelenega obiranja se ne izvajajo za sadje in zelenjavo, za katera se je običajno obiranje že začelo, ukrepi opustitve spravila pa se ne izvajajo, če se med običajnim proizvodnim postopkom na zadevnem območju ne pridobivajo več tržni proizvodi.
  Vendar se prvi pododstavek ne uporablja za sadje in zelenjavo, katerih čas obiranja je daljši od enega meseca. V takih primerih zneski, navedeni v odstavku 4, nadomestijo le proizvodnjo plodov, ki bi se jih lahko obralo v šestih tednih po zelenem obiranju in opustitvi spravila. Po končanem postopku se te sadne rastline in zelenjadnice ne uporabijo za nadaljnjo proizvodnjo.
  Za namene drugega pododstavka lahko države članice prepovejo uporabo ukrepov zelenega obiranja in opustitve spravila, če je bil v primeru zelenega obiranja velik del običajnega obiranja že opravljen in v primeru opustitve spravila velik del tržnih proizvodov že pridobljen. Država članica, ki namerava uporabljati to določbo, v svoji nacionalni strategiji opredeli, kaj šteje za velik del.
  Zeleno obiranje in opustitev spravila se ne uporabljata za isti proizvod in isto območje v katerem koli danem letu, razen za namene drugega pododstavka, ko se oba postopka lahko uporabljata hkrati.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Ukrepi zelenega obiranja se ne izvajajo za sadje in zelenjavo, za katera se je običajno obiranje že začelo, ukrepi opustitve spravila pa se ne izvajajo, če se med običajnim proizvodnim postopkom na zadevnem območju ne pridobivajo več tržni proizvodi.

Vendar se prvi pododstavek ne uporablja za sadje in zelenjavo, katerih čas obiranja je daljši od enega meseca. V takih primerih zneski, navedeni v odstavku 4, nadomestijo le proizvodnjo plodov, ki bi se jih lahko obralo v šestih tednih po zelenem obiranju in opustitvi spravila. Po končanem postopku se te sadne rastline in zelenjadnice ne uporabijo za nadaljnjo proizvodnjo.

Za namene drugega pododstavka lahko države članice prepovejo uporabo ukrepov zelenega obiranja in opustitve spravila, če je bil v primeru zelenega obiranja velik del običajnega obiranja že opravljen in v primeru opustitve spravila velik del tržnih proizvodov že pridobljen. Država članica, ki namerava uporabljati to določbo, v svoji nacionalni strategiji opredeli, kaj šteje za velik del.

Zeleno obiranje in opustitev spravila se ne uporabljata za isti proizvod in isto območje v katerem koli danem letu, razen za namene drugega pododstavka, ko se oba postopka lahko uporabljata hkrati.“

| (c) | točka (b) odstavka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | na ravni, ki ne krije več kot 90% najvišje ravni podpore za umike s trga, ki se uporablja za umike za tiste namembne kraje, ki niso brezplačna razdelitev iz člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007.“ |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (b) odstavka 4 se nadomesti z naslednjim:

„(b)

na ravni, ki ne krije več kot 90% najvišje ravni podpore za umike s trga, ki se uporablja za umike za tiste namembne kraje, ki niso brezplačna razdelitev iz člena 103d(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007.“

| (5) | Točka (a) člena 109(5) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | vzorčno pregledovanje evidenc zalog, ki jih vodijo prejemniki, in računovodskih evidenc zadevnih dobrodelnih organizacij ali ustanov, v primerih, kadar se uporablja drugi pododstavek člena 80(2).“ |
| --- | --- | --- |

(5)

Točka (a) člena 109(5) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

vzorčno pregledovanje evidenc zalog, ki jih vodijo prejemniki, in računovodskih evidenc zadevnih dobrodelnih organizacij ali ustanov, v primerih, kadar se uporablja drugi pododstavek člena 80(2).“

| (6) | Člen 110 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek črta; |
| --- | --- | --- |

(6)

Člen 110 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek črta;

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji tretji pododstavek:
  „Kadar se uporabi drugi pododstavek člena 85(3), se zahteva iz prvega pododstavka tega odstavka, da se ni izvedlo nobeno delno spravilo, ne uporabi.“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji tretji pododstavek:

„Kadar se uporabi drugi pododstavek člena 85(3), se zahteva iz prvega pododstavka tega odstavka, da se ni izvedlo nobeno delno spravilo, ne uporabi.“

| (c) | vstavi se naslednji odstavek 2a:
  „2a.   Kadar se uporabi drugi pododstavek člena 85(3), države članice zagotovijo, da se sadne rastline in zelenjadnice, na katerih sta bila opravljena ukrepa opustitve spravila ali zelenega obiranja, ne uporabijo za nadaljnjo proizvodnjo.“ |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek 2a:

„2a.   Kadar se uporabi drugi pododstavek člena 85(3), države članice zagotovijo, da se sadne rastline in zelenjadnice, na katerih sta bila opravljena ukrepa opustitve spravila ali zelenega obiranja, ne uporabijo za nadaljnjo proizvodnjo.“

| (7) | Člen 121 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se črta točka (a); |
| --- | --- | --- |

(7)

Člen 121 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se črta točka (a);

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Točka (b) prvega pododstavka tega odstavka se ne uporablja, kadar se uporabi drugi pododstavek člena 85(3).“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Točka (b) prvega pododstavka tega odstavka se ne uporablja, kadar se uporabi drugi pododstavek člena 85(3).“

| (8) | V členu 137(4) se dodata četrti in peti pododstavek:
  „Da bi se dokazalo, da je bila serija odprodana v skladu s pogoji, ki so določeni v prvem pododstavku, mora uvoznik poleg računa dati na voljo vse dokumente, ki so potrebni za izvedbo ustreznega carinskega nadzora v zvezi s prodajo in odprodajo vsakega proizvoda zadevne serije. To vključuje dokumente, ki se nanašajo na prevoz, zavarovanje, rokovanje in skladiščenje serije.
  Kadar tržni standardi iz člena 3 zahtevajo, da se sorta proizvoda ali trgovinska sorta sadja in zelenjave navedeta na embalaži, mora biti sorta proizvoda ali trgovinska sorta sadja in zelenjave, ki sta del serije, označena na dokumentih, ki se nanašajo na prevoz, račune in nalog za dostavo.“ |
| --- | --- |

(8)

V členu 137(4) se dodata četrti in peti pododstavek:

„Da bi se dokazalo, da je bila serija odprodana v skladu s pogoji, ki so določeni v prvem pododstavku, mora uvoznik poleg računa dati na voljo vse dokumente, ki so potrebni za izvedbo ustreznega carinskega nadzora v zvezi s prodajo in odprodajo vsakega proizvoda zadevne serije. To vključuje dokumente, ki se nanašajo na prevoz, zavarovanje, rokovanje in skladiščenje serije.

Kadar tržni standardi iz člena 3 zahtevajo, da se sorta proizvoda ali trgovinska sorta sadja in zelenjave navedeta na embalaži, mora biti sorta proizvoda ali trgovinska sorta sadja in zelenjave, ki sta del serije, označena na dokumentih, ki se nanašajo na prevoz, račune in nalog za dostavo.“

| (9) | Priloga XI se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(9)

Priloga XI se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Vendar se točka (8) člena 1 uporablja od 1. septembra 2012, točka (9) člena 1 pa od 1. julija 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

„PRILOGA XI

Najvišji zneski podpore za umike s trga iz člena 79(1)

| Proizvod | Najvišja podpora (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Brezplačna razdelitev | Drugi namembni kraji |
| Cvetača | 15,69 | 10,52 |
| Paradižnik (od 1. junija do 31. oktobra) | 7,25 | 7,25 |
| Paradižnik (od 1. novembra do 31. maja) | 27,45 | 18,30 |
| Jabolka | 16,98 | 13,22 |
| Grozdje | 39,16 | 26,11 |
| Marelice | 40,58 | 27,05 |
| Nektarine | 26,90 | 26,90 |
| Breskve | 26,90 | 26,90 |
| Hruške | 23,85 | 15,90 |
| Jajčevci | 22,78 | 15,19 |
| Melone | 31,37 | 20,91 |
| Lubenice | 8,85 | 6,00 |
| Pomaranče | 21,00 | 21,00 |
| Mandarine | 19,50 | 19,50 |
| Klementine | 22,16 | 19,50 |
| Satsume | 19,50 | 19,50 |
| Limone | 23,99 | 19,50“ |

Proizvod

Najvišja podpora (EUR/100 kg)

Brezplačna razdelitev

Drugi namembni kraji

Cvetača

15,69

10,52

Paradižnik (od 1. junija do 31. oktobra)

7,25

7,25

Paradižnik (od 1. novembra do 31. maja)

27,45

18,30

Jabolka

16,98

13,22

Grozdje

39,16

26,11

Marelice

40,58

27,05

Nektarine

26,90

26,90

Breskve

26,90

26,90

Hruške

23,85

15,90

Jajčevci

22,78

15,19

Melone

31,37

20,91

Lubenice

8,85

6,00

Pomaranče

21,00

21,00

Mandarine

19,50

19,50

Klementine

22,16

19,50

Satsume

19,50

19,50

Limone

23,99

19,50“

---

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/64 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/64

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 702/2012

z dne 30. julija 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| XS | 38,5 |
| ZZ | 48,7 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 74,6 |
| 0709 93 10 | TR | 98,0 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | AR | 94,3 |
| TR | 91,0 |
| UY | 105,4 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 98,9 |
| 0806 10 10 | EG | 216,8 |
| IL | 192,5 |
| IN | 210,3 |
| MA | 250,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 150,9 |
| ZZ | 220,4 |
| 0808 10 80 | AR | 116,7 |
| BR | 98,9 |
| CL | 107,4 |
| NZ | 135,3 |
| US | 114,9 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 113,5 |
| 0808 30 90 | AR | 159,7 |
| CL | 129,6 |
| NZ | 175,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 144,8 |
| 0809 10 00 | AR | 124,4 |
| TR | 165,1 |
| ZZ | 144,8 |
| 0809 29 00 | TR | 333,9 |
| ZZ | 333,9 |
| 0809 30 | TR | 167,0 |
| ZZ | 167,0 |
| 0809 40 05 | BA | 67,1 |
| ZZ | 67,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

58,9

XS

38,5

ZZ

48,7

0707 00 05

MK

53,8

TR

95,4

ZZ

74,6

0709 93 10

TR

98,0

ZZ

98,0

0805 50 10

AR

94,3

TR

91,0

UY

105,4

ZA

104,9

ZZ

98,9

0806 10 10

EG

216,8

IL

192,5

IN

210,3

MA

250,0

MX

301,8

TR

150,9

ZZ

220,4

0808 10 80

AR

116,7

BR

98,9

CL

107,4

NZ

135,3

US

114,9

ZA

107,6

ZZ

113,5

0808 30 90

AR

159,7

CL

129,6

NZ

175,8

ZA

113,9

ZZ

144,8

0809 10 00

AR

124,4

TR

165,1

ZZ

144,8

0809 29 00

TR

333,9

ZZ

333,9

0809 30

TR

167,0

ZZ

167,0

0809 40 05

BA

67,1

ZZ

67,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/66

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 27. julija 2012

o spremembi Odločbe 2003/467/ES glede priznanja Latvije kot države članice, uradno proste enzootske goveje levkoze

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 5185)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/449/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (1), ter zlasti Priloge D(I)(E) k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 64/432/EGS se uporablja za trgovino z govedom in prašiči znotraj Unije. Določa pogoje, pod katerimi se lahko država članica ali regija države članice prizna kot uradno prosta enzootske goveje levkoze glede čred goveda. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 64/432/EGS se uporablja za trgovino z govedom in prašiči znotraj Unije. Določa pogoje, pod katerimi se lahko država članica ali regija države članice prizna kot uradno prosta enzootske goveje levkoze glede čred goveda.

| (2) | Priloga III k Odločbi Komisije 2003/467/ES z dne 23. junija 2003 o uvedbi statusa nekaterih držav članic in regij držav članic, uradno prostih tuberkuloze, bruceloze in enzootske goveje levkoze glede čred goveda (2), navaja države članice in njihove regije, ki so priznane kot uradno proste enzootske goveje levkoze. |
| --- | --- |

(2)

Priloga III k Odločbi Komisije 2003/467/ES z dne 23. junija 2003 o uvedbi statusa nekaterih držav članic in regij držav članic, uradno prostih tuberkuloze, bruceloze in enzootske goveje levkoze glede čred goveda (2), navaja države članice in njihove regije, ki so priznane kot uradno proste enzootske goveje levkoze.

| (3) | Latvija je Komisiji predložila dokumentacijo o skladnosti s pogoji iz Direktive 64/432/EGS za podelitev celotnemu območju navedene države statusa države, uradno proste enzootske goveje levkoze. |
| --- | --- |

(3)

Latvija je Komisiji predložila dokumentacijo o skladnosti s pogoji iz Direktive 64/432/EGS za podelitev celotnemu območju navedene države statusa države, uradno proste enzootske goveje levkoze.

| (4) | Po pregledu dokumentacije, ki jo je predložila Latvija, bi bilo treba navedeno državo članico priznati kot uradno prosto enzootske goveje levkoze. |
| --- | --- |

(4)

Po pregledu dokumentacije, ki jo je predložila Latvija, bi bilo treba navedeno državo članico priznati kot uradno prosto enzootske goveje levkoze.

| (5) | Odločbo 2003/467/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2003/467/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga III k Odločbi 2003/467/ES se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 27. julija 2012

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

1

(2)  UL L 156, 25.6.2003, str. 74.

2

---

PRILOGA

V Prilogi III k Odločbi 2003/467/ES se poglavje 1 nadomesti z naslednjim:

„POGLAVJE 1

Države članice, uradno proste enzootske goveje levkoze

| Oznaka ISO | Država članica |
| --- | --- |
| BE | Belgija |
| CZ | Češka |
| DK | Danska |
| DE | Nemčija |
| ES | Španija |
| FR | Francija |
| IE | Irska |
| CY | Ciper |
| LT | Litva |
| LU | Luksemburg |
| LV | Latvija |
| NL | Nizozemska |
| AT | Avstrija |
| SI | Slovenija |
| SK | Slovaška |
| FI | Finska |
| SE | Švedska |
| UK | Združeno kraljestvo“ |

Oznaka ISO

Država članica

BE

Belgija

CZ

Češka

DK

Danska

DE

Nemčija

ES

Španija

FR

Francija

IE

Irska

CY

Ciper

LT

Litva

LU

Luksemburg

LV

Latvija

NL

Nizozemska

AT

Avstrija

SI

Slovenija

SK

Slovaška

FI

Finska

SE

Švedska

UK

Združeno kraljestvo“

---

| 31.7.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 203/68 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 203/68

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 27. julija 2012

o spremembi Odločbe 2009/821/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 5187)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/450/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (1), ter zlasti člena 20(1) in (3) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS (2) ter zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 6(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (3), in zlasti člena 6(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2009/821/ES z dne 28. septembra 2009 o sestavi seznama odobrenih mejnih kontrolnih točk, določitvi nekaterih pravil za kontrolne preglede, ki jih izvajajo veterinarski strokovnjaki Komisije, in določitvi veterinarskih enot v Traces (4) določa seznam mejnih kontrolnih točk, odobrenih v skladu z direktivama 91/496/EGS in 97/78/ES. Navedeni seznam je v Prilogi I k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2009/821/ES z dne 28. septembra 2009 o sestavi seznama odobrenih mejnih kontrolnih točk, določitvi nekaterih pravil za kontrolne preglede, ki jih izvajajo veterinarski strokovnjaki Komisije, in določitvi veterinarskih enot v Traces (4) določa seznam mejnih kontrolnih točk, odobrenih v skladu z direktivama 91/496/EGS in 97/78/ES. Navedeni seznam je v Prilogi I k navedeni odločbi.

| (2) | Na podlagi sporočil Češke, Nemčije, Španije, Italije, Portugalske in Združenega kraljestva bi bilo treba spremeniti vnose na seznamu mejnih kontrolnih točk v navedenih državah članicah iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi sporočil Češke, Nemčije, Španije, Italije, Portugalske in Združenega kraljestva bi bilo treba spremeniti vnose na seznamu mejnih kontrolnih točk v navedenih državah članicah iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES.

| (3) | Po uspešnem pregledu inšpekcijske službe Komisije, Urada za prehrano in veterinarstvo, bi bilo treba dodati nove mejne kontrolne točke: Jade-Weser-Port Wilhelmshaven v Nemčiji, letališče Riga v Latviji in letališče Edinburg v Združenem kraljestvu k vnosom za navedene države članice na seznamu iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES. |
| --- | --- |

(3)

Po uspešnem pregledu inšpekcijske službe Komisije, Urada za prehrano in veterinarstvo, bi bilo treba dodati nove mejne kontrolne točke: Jade-Weser-Port Wilhelmshaven v Nemčiji, letališče Riga v Latviji in letališče Edinburg v Združenem kraljestvu k vnosom za navedene države članice na seznamu iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES.

| (4) | Poleg tega je Italija sporočila, da bi bilo treba mejno kontrolno točko na letališču Milano-Linate začasno zapreti in da bi bilo treba začasno zaprto mejno kontrolno točko Torino-Caselle spet odpreti. Seznam vnosov za navedeno državo članico iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je Italija sporočila, da bi bilo treba mejno kontrolno točko na letališču Milano-Linate začasno zapreti in da bi bilo treba začasno zaprto mejno kontrolno točko Torino-Caselle spet odpreti. Seznam vnosov za navedeno državo članico iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Poleg tega je Latvija sporočila, da bi bilo treba mejno kontrolno točko Patarnieki začasno zapreti, zato bi bilo treba zadevni vnos za navedeno državo članico iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je Latvija sporočila, da bi bilo treba mejno kontrolno točko Patarnieki začasno zapreti, zato bi bilo treba zadevni vnos za navedeno državo članico iz Priloge I k Odločbi 2009/821/ES ustrezno spremeniti.

| (6) | Odločbo 2009/821/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2009/821/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga I k Odločbi 2009/821/ES se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 27. julija 2012

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

1

(2)  UL L 268, 24.9.1991, str. 56.

2

(3)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9.

3

(4)  UL L 296, 12.11.2009, str. 1.

4

---

PRILOGA

Priloga I k Odločbi 2009/821/ES se spremeni:

| 1. | v delu, ki zadeva Češko, se vnos za letališče Praha-Ruzyně nadomesti z naslednjim:










  „Praha-Ruzyně | CZ PRG 4 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

v delu, ki zadeva Češko, se vnos za letališče Praha-Ruzyně nadomesti z naslednjim:

„Praha-Ruzyně

CZ PRG 4

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O“

| 2. | del, ki zadeva Nemčijo, se spremeni:






  (a) | vnos za pristanišče Brake se črta; |
| --- | --- | --- |

2.

del, ki zadeva Nemčijo, se spremeni:

(a)

vnos za pristanišče Brake se črta;

| (b) | vnos za letališče Düsseldorf se nadomesti z naslednjim:










  „Düsseldorf | DE DUS 4 | A | | HC(2); NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za letališče Düsseldorf se nadomesti z naslednjim:

„Düsseldorf

DE DUS 4

A

HC(2); NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)“

| (c) | naslednji vnos za novo mejno kontrolno točko v pristanišču Jade-Weser se vstavi med vnosom za letališče Hannover-Langenhagen in vnosom za letališče Köln:










  „Jade-Weser-Port Wilhelmshaven | DE WVN 1 | P | | HC, NHC-T(FR), NHC-NT“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

naslednji vnos za novo mejno kontrolno točko v pristanišču Jade-Weser se vstavi med vnosom za letališče Hannover-Langenhagen in vnosom za letališče Köln:

„Jade-Weser-Port Wilhelmshaven

DE WVN 1

P

HC, NHC-T(FR), NHC-NT“

| 3. | del, ki zadeva Španijo, se spremeni:






  (a) | vnos za pristanišče Almería se nadomesti z naslednjim:










  „Almería | ES LEI 1 | P | | HC, NHC | O“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

del, ki zadeva Španijo, se spremeni:

(a)

vnos za pristanišče Almería se nadomesti z naslednjim:

„Almería

ES LEI 1

P

HC, NHC

O“

| (b) | vnos za pristanišče Villagarcía-Ribeira-Caramiñal se nadomesti z naslednjim:










  „Villagarcía-Ribeira-Caramiñal | ES RIB 1 | P | Villagarcía | HC, NHC | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ribeira | HC | |
| Caramiñal | HC“ | |

(b)

vnos za pristanišče Villagarcía-Ribeira-Caramiñal se nadomesti z naslednjim:

„Villagarcía-Ribeira-Caramiñal

ES RIB 1

P

Villagarcía

HC, NHC

Ribeira

HC

Caramiñal

HC“

| 4. | del, ki zadeva Italijo, se spremeni:






  (a) | vnos za letališče Bergamo se nadomesti z naslednjim:










  „Bergamo | IT BGO 4 | A | | HC(2), NHC(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

del, ki zadeva Italijo, se spremeni:

(a)

vnos za letališče Bergamo se nadomesti z naslednjim:

„Bergamo

IT BGO 4

A

HC(2), NHC(2)“

| (b) | vnos za pristanišče Livorno-Pisa se nadomesti z naslednjim:










  „Livorno-Pisa | IT LIV 1 | P | Porto Commerciale | HC, NHC-NT | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sintermar (*) | HC (*), NHC (*) | |
| Lorenzini | HC, NHC-NT | |
| Terminal Darsena Toscana | HC, NHC-NT, NHC-T(FR)“ | |

(b)

vnos za pristanišče Livorno-Pisa se nadomesti z naslednjim:

„Livorno-Pisa

IT LIV 1

P

Porto Commerciale

HC, NHC-NT

Sintermar (*)

HC (*), NHC (*)

Lorenzini

HC, NHC-NT

Terminal Darsena Toscana

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)“

| (c) | vnos za letališče Milano-Linate se nadomesti z naslednjim:










  „Milano-Linate (*) | IT LIN 4 | A | | HC(2) (*), NHC-T(2) (*), NHC-NT (*)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

vnos za letališče Milano-Linate se nadomesti z naslednjim:

„Milano-Linate (*)

IT LIN 4

A

HC(2) (*), NHC-T(2) (*), NHC-NT (*)“

| (d) | vnos za letališče Milano-Malpensa se nadomesti z naslednjim:










  „Milano-Malpensa | IT MXP 4 | A | Magazzini aeroportuali ALHA | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SEA | | U, E |
| Cargo City MLE | HC(2) | O“ |

(d)

vnos za letališče Milano-Malpensa se nadomesti z naslednjim:

„Milano-Malpensa

IT MXP 4

A

Magazzini aeroportuali ALHA

HC(2), NHC(2)

SEA

U, E

Cargo City MLE

HC(2)

O“

| (e) | vnos za letališče Torino-Caselle se nadomesti z naslednjim:










  „Torino-Caselle | IT CTI 4 | A | | HC(2), NHC-NT(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(e)

vnos za letališče Torino-Caselle se nadomesti z naslednjim:

„Torino-Caselle

IT CTI 4

A

HC(2), NHC-NT(2)“

| 5. | del, ki zadeva Latvijo, se spremeni:






  (a) | vnos za cesto Patarnieki se nadomesti z naslednjim:










  „Patarnieki (*) | LV PAT 3 | R | IC 1 (*) | HC (*), NHC-T(CH) (*), NHC-NT (*) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC 2 (*) | | U (*), E (*), O (*)“ |

5.

del, ki zadeva Latvijo, se spremeni:

(a)

vnos za cesto Patarnieki se nadomesti z naslednjim:

„Patarnieki (*)

LV PAT 3

R

IC 1 (*)

HC (*), NHC-T(CH) (*), NHC-NT (*)

IC 2 (*)

U (*), E (*), O (*)“

| (b) | med vnosom za železnico Rēzekne in vnosom za pristanišče Riga (Riga port) se vstavi naslednji vnos za novo mejno kontrolno točko na letališču Riga:










  „Riga (Airport) | LV RIX 4 | A | | HC-T(FR)(2)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

med vnosom za železnico Rēzekne in vnosom za pristanišče Riga (Riga port) se vstavi naslednji vnos za novo mejno kontrolno točko na letališču Riga:

„Riga (Airport)

LV RIX 4

A

HC-T(FR)(2)“

| 6. | v delu, ki zadeva Portugalsko, se vnos za pristanišče Aveiro črta; |
| --- | --- |

6.

v delu, ki zadeva Portugalsko, se vnos za pristanišče Aveiro črta;

| 7. | del, ki zadeva Združeno kraljestvo, se spremeni:






  (a) | med vnosom za pristanišče Bristol in vnosom za pristanišče Falmouth se vstavi naslednji vnos za novo mejno kontrolno točko na letališču Edinburg:










  „Edinburgh | GB EDI 4 | A | Extrordinair | | O“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

del, ki zadeva Združeno kraljestvo, se spremeni:

(a)

med vnosom za pristanišče Bristol in vnosom za pristanišče Falmouth se vstavi naslednji vnos za novo mejno kontrolno točko na letališču Edinburg:

„Edinburgh

GB EDI 4

A

Extrordinair

O“

| (b) | vnos za pristanišče Hull se nadomesti z naslednjim:










  „Hull | GB HUL 1 | P | | HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

vnos za pristanišče Hull se nadomesti z naslednjim:

„Hull

GB HUL 1

P

HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)“

---