# Euroopa Liidu L 19/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 19 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik28. jaanuar 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 19

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik28. jaanuar 2022

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/111, 25. jaanuar 2022, millega muudetakse määrust (EL) 2019/216 Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoodi osas | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/112, 25. jaanuar 2022, millega muudetakse määrust (EL) 2017/746 teatavaid in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas ja seoses asutusesiseselt valmistatud seadmeid käsitlevate tingimuste kohaldamise edasilükkamisega (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/111, 25. jaanuar 2022, millega muudetakse määrust (EL) 2019/216 Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoodi osas

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/112, 25. jaanuar 2022, millega muudetakse määrust (EL) 2017/746 teatavaid in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas ja seoses asutusesiseselt valmistatud seadmeid käsitlevate tingimuste kohaldamise edasilükkamisega (
  1
  )

in vitro

1

3

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2022/113, 27. jaanuar 2022, millega rakendatakse määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/114, 26. jaanuar 2022, millega antakse liidu luba üksiku biotsiidi SchwabEX-Guard jaoks (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/115, 26. jaanuar 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/116, 27. jaanuar 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/117, 27. jaanuar 2022, millega muudetakse 328. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu | 65 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/118, 27. jaanuar 2022, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias | 67 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2022/119, 26. jaanuar 2022, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/613/EÜ seoses nõuanderühma loomisega toiduahela ning looma- ja taimetervise alal | 71 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/120, 26. jaanuar 2022, millega muudetakse otsust 2002/840/EÜ, millega võetakse vastu toidu kiiritamiseks kinnitatud kolmandate riikide rajatiste loetelu
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 367 all)

   (
  1
  ) | 72 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2022/121, 27. jaanuar 2022, millega kehtestatakse sise-eeskirjad, mis käsitlevad andmesubjektide teavitamist nende isikuandmete töötlemisest ja nende teatavate õiguste piiramist personalieeskirjade kohaste taotluste ja kaebuste lahendamisel | 77 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud Euroopa Liidu / Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 2/2021, 8. detsember 2021, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2022/122] | 84 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2022/113, 27. jaanuar 2022, millega rakendatakse määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/114, 26. jaanuar 2022, millega antakse liidu luba üksiku biotsiidi SchwabEX-Guard jaoks (
  1
  )

1

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/115, 26. jaanuar 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/116, 27. jaanuar 2022, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes

22

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/117, 27. jaanuar 2022, millega muudetakse 328. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

65

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2022/118, 27. jaanuar 2022, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias

67

*

Komisjoni otsus (EL) 2022/119, 26. jaanuar 2022, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/613/EÜ seoses nõuanderühma loomisega toiduahela ning looma- ja taimetervise alal

71

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/120, 26. jaanuar 2022, millega muudetakse otsust 2002/840/EÜ, millega võetakse vastu toidu kiiritamiseks kinnitatud kolmandate riikide rajatiste loetelu
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 367 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 367 all)

1

72

*

Komisjoni otsus (EL) 2022/121, 27. jaanuar 2022, millega kehtestatakse sise-eeskirjad, mis käsitlevad andmesubjektide teavitamist nende isikuandmete töötlemisest ja nende teatavate õiguste piiramist personalieeskirjade kohaste taotluste ja kaebuste lahendamisel

77

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud Euroopa Liidu / Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 2/2021, 8. detsember 2021, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2022/122]

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/111,

25. jaanuar 2022,

millega muudetakse määrust (EL) 2019/216 Paraguayst pärit kõrgekvaliteedilise veiseliha liidu tariifikvoodi osas

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) väljaastumist liidust teatasid liit ja Ühendkuningriik teistele Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmetele, et nende praegune turulepääs jääb samaks, kuna liidu tariifikvoodid jaotatakse liidu ja Ühendkuningriigi vahel. Jaotamise metoodika ja EL 27 mahud on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/216 (2). |
| --- | --- |

(1)

Pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi (edaspidi „Ühendkuningriik“) väljaastumist liidust teatasid liit ja Ühendkuningriik teistele Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmetele, et nende praegune turulepääs jääb samaks, kuna liidu tariifikvoodid jaotatakse liidu ja Ühendkuningriigi vahel. Jaotamise metoodika ja EL 27 mahud on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/216 (2).

| (2) | Liidu tariifikvoote, mis ei ole kantud liidu kontsessioonide ja kohustuste loendisse, ei tohiks jaotada. |
| --- | --- |

(2)

Liidu tariifikvoote, mis ei ole kantud liidu kontsessioonide ja kohustuste loendisse, ei tohiks jaotada.

| (3) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1149/2002 (3) avati imporditariifikvoot 1 000 tonni, väljendatuna toote massina, kõrge kvaliteediga värske, jahutatud või külmutatud veiseliha jaoks. Kuigi kõnealune tariifikvoot ei kuulunud liidu WTO loendisse, jaotati seda määrusega (EL) 2019/216 ekslikult, vähendades selle mahtu alates 1. jaanuarist 2021. Seepärast tuleks kõnealuse tariifikvoodi esialgne maht taastada. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1149/2002 (3) avati imporditariifikvoot 1 000 tonni, väljendatuna toote massina, kõrge kvaliteediga värske, jahutatud või külmutatud veiseliha jaoks. Kuigi kõnealune tariifikvoot ei kuulunud liidu WTO loendisse, jaotati seda määrusega (EL) 2019/216 ekslikult, vähendades selle mahtu alates 1. jaanuarist 2021. Seepärast tuleks kõnealuse tariifikvoodi esialgne maht taastada.

| (4) | Määrust (EL) 2019/216 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EL) 2019/216 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/216 lisa A osast jäetakse välja järgmine rida:

| „Värske, jahutatud või külmutatud kõrgekvaliteediline veiseliha | t | | PAR | 094455 | 71,1  % | 711“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„Värske, jahutatud või külmutatud kõrgekvaliteediline veiseliha

t

PAR

094455

71,1  %

711“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. jaanuar 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. jaanuari 2022. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. jaanuari 2019. aasta määrus (EL) 2019/216, milles käsitletakse liidu WTO loendis sisalduvate tariifikvootide jaotamist pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust ja millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 32/2000 (ELT L 38, 8.2.2019, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1149/2002, millega avatakse autonoomne kvoot kõrge kvaliteediga veiseliha importimisel (EÜT L 170, 29.6.2002, lk 13).

3

---

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/3

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/112,

25. jaanuar 2022,

millega muudetakse määrust (EL) 2017/746 teatavaid in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas ja seoses asutusesiseselt valmistatud seadmeid käsitlevate tingimuste kohaldamise edasilükkamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/746 (3) on kehtestatud uus õigusraamistik, et tagada nimetatud määrusega hõlmatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete osas siseturu tõrgeteta toimimine, võttes aluseks patsientide ja kasutajate kõrgetasemelise tervisekaitse ning arvestades kõnealuses sektoris tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega. Samal ajal on määrusega (EL) 2017/746 kehtestatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suhtes ranged kvaliteedi- ja ohutusnõuded, et lahendada selliste seadmetega seotud üldisi ohutusprobleeme. Lisaks toetab määrus (EL) 2017/746 oluliselt praeguse regulatiivse lähenemisviisi põhielemente, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/79/EÜ (4), nagu teavitatud asutuste järelevalve, riskiklass, vastavushindamismenetlused, toimivuse hindamine ja toimivusuuringud, järelevalve ja turujärelevalve, kehtestades in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suhtes läbipaistvust ja jälgitavust tagavad sätted. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/746 (3) on kehtestatud uus õigusraamistik, et tagada nimetatud määrusega hõlmatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete osas siseturu tõrgeteta toimimine, võttes aluseks patsientide ja kasutajate kõrgetasemelise tervisekaitse ning arvestades kõnealuses sektoris tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega. Samal ajal on määrusega (EL) 2017/746 kehtestatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suhtes ranged kvaliteedi- ja ohutusnõuded, et lahendada selliste seadmetega seotud üldisi ohutusprobleeme. Lisaks toetab määrus (EL) 2017/746 oluliselt praeguse regulatiivse lähenemisviisi põhielemente, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/79/EÜ (4), nagu teavitatud asutuste järelevalve, riskiklass, vastavushindamismenetlused, toimivuse hindamine ja toimivusuuringud, järelevalve ja turujärelevalve, kehtestades in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suhtes läbipaistvust ja jälgitavust tagavad sätted.

| (2) | COVID-19 pandeemia ja sellest tingitud rahvatervise kriis oli ja jätkuvalt on liikmesriikide jaoks enneolematu väljakutse ning ülisuur koormus riigi ametiasutuste, tervishoiuasutuste, liidu kodanike, teavitatud asutuste ja ettevõtjate jaoks. Rahvatervise kriis on tekitanud erandolukorra, mis nõuab märkimisväärseid lisaressursse ning elutähtsate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suuremat kättesaadavust, mida ei olnud määruse (EL) 2017/746 vastuvõtmise ajal võimalik ette näha. See erandolukord mõjutab olulisel määral mitmeid nimetatud määrusega hõlmatud valdkondi, nagu teavitatud asutuste määramine ja nende tegevus ning in vitro diagnostikameditsiiniseadmete turule laskmine ja turul kättesaadavaks tegemine liidus. |
| --- | --- |

(2)

COVID-19 pandeemia ja sellest tingitud rahvatervise kriis oli ja jätkuvalt on liikmesriikide jaoks enneolematu väljakutse ning ülisuur koormus riigi ametiasutuste, tervishoiuasutuste, liidu kodanike, teavitatud asutuste ja ettevõtjate jaoks. Rahvatervise kriis on tekitanud erandolukorra, mis nõuab märkimisväärseid lisaressursse ning elutähtsate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suuremat kättesaadavust, mida ei olnud määruse (EL) 2017/746 vastuvõtmise ajal võimalik ette näha. See erandolukord mõjutab olulisel määral mitmeid nimetatud määrusega hõlmatud valdkondi, nagu teavitatud asutuste määramine ja nende tegevus ning in vitro diagnostikameditsiiniseadmete turule laskmine ja turul kättesaadavaks tegemine liidus.

| (3) | In vitro diagnostikameditsiiniseadmed on liidu kodanike tervise ja ohutuse jaoks hädavajalikud ning eelkõige on SARS-CoV-2 testid pandeemiavastases võitluses üliolulised. Seepärast on vaja tagada selliste seadmetega varustamise toimepidevus liidu turul. |
| --- | --- |

(3)

In vitro diagnostikameditsiiniseadmed on liidu kodanike tervise ja ohutuse jaoks hädavajalikud ning eelkõige on SARS-CoV-2 testid pandeemiavastases võitluses üliolulised. Seepärast on vaja tagada selliste seadmetega varustamise toimepidevus liidu turul.

| (4) | Võttes arvesse praeguste väljakutsete enneolematut ulatust, vajadust saada liikmesriikide, tervishoiuasutuste, teavitatud asutuste, ettevõtjate ja muude asjaomaste isikute käest lisavahendeid COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks ning teavitatud asutuste praegust vähest suutlikkust ning arvestades määruse (EL) 2017/746 keerukust, on väga tõenäoline, et liikmesriigid, tervishoiuasutused, teavitatud asutused, ettevõtjad ja muud asjaomased isikud ei suuda tagada määruse nõuetekohast rakendamist ja täielikku kohaldamist alates 26. maist 2022, nagu see on määruses sätestatud. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse praeguste väljakutsete enneolematut ulatust, vajadust saada liikmesriikide, tervishoiuasutuste, teavitatud asutuste, ettevõtjate ja muude asjaomaste isikute käest lisavahendeid COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks ning teavitatud asutuste praegust vähest suutlikkust ning arvestades määruse (EL) 2017/746 keerukust, on väga tõenäoline, et liikmesriigid, tervishoiuasutused, teavitatud asutused, ettevõtjad ja muud asjaomased isikud ei suuda tagada määruse nõuetekohast rakendamist ja täielikku kohaldamist alates 26. maist 2022, nagu see on määruses sätestatud.

| (5) | Lisaks sellele lõpeb määrusega (EL) 2017/746 ettenähtud praegune üleminekuperiood seoses teavitatud asutuste poolt direktiivi 98/79/EÜ alusel in vitro diagnostikameditsiiniseadmetele välja antud sertifikaatide kehtivusega samal päeval kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/745 (5) ettenähtud üleminekuperiood seoses teatavate EÜ vastavusdeklaratsioonide kehtivusega ning direktiivide 90/385/EMÜ (6) ja 93/42/EMÜ (7) alusel teavitatud asutuste poolt väljastatud sertifikaatide kehtivusega, s.o 26. mail 2024. Sellega koormatakse isikuid, kes tegelevad nii meditsiiniseadmete kui ka in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks sellele lõpeb määrusega (EL) 2017/746 ettenähtud praegune üleminekuperiood seoses teavitatud asutuste poolt direktiivi 98/79/EÜ alusel in vitro diagnostikameditsiiniseadmetele välja antud sertifikaatide kehtivusega samal päeval kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/745 (5) ettenähtud üleminekuperiood seoses teatavate EÜ vastavusdeklaratsioonide kehtivusega ning direktiivide 90/385/EMÜ (6) ja 93/42/EMÜ (7) alusel teavitatud asutuste poolt väljastatud sertifikaatide kehtivusega, s.o 26. mail 2024. Sellega koormatakse isikuid, kes tegelevad nii meditsiiniseadmete kui ka in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega.

| (6) | Selleks et tagada siseturu sujuv toimimine ning rahvatervise ja patsientide ohutuse kõrgetasemeline kaitse, samuti tagada õiguskindlus ja hoida ära võimalikke turuhäireid, on vaja pikendada määruses (EL) 2017/746 sätestatud üleminekuperioode selliste seadmete puhul, millele teavitatud asutused on välja andnud sertifikaadid kooskõlas direktiiviga 98/79/EÜ. Samal põhjusel on vaja ette näha ka piisavalt pikk üleminekuperiood selliste seadmete puhul, mille vastavushindamisse on teavitatud asutused kaasatud esimest korda määruse (EL) 2017/746 alusel. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada siseturu sujuv toimimine ning rahvatervise ja patsientide ohutuse kõrgetasemeline kaitse, samuti tagada õiguskindlus ja hoida ära võimalikke turuhäireid, on vaja pikendada määruses (EL) 2017/746 sätestatud üleminekuperioode selliste seadmete puhul, millele teavitatud asutused on välja andnud sertifikaadid kooskõlas direktiiviga 98/79/EÜ. Samal põhjusel on vaja ette näha ka piisavalt pikk üleminekuperiood selliste seadmete puhul, mille vastavushindamisse on teavitatud asutused kaasatud esimest korda määruse (EL) 2017/746 alusel.

| (7) | Teavitatud asutuste suutlikkuse suurendamiseks vajaliku ajavahemiku puhul tuleks leida tasakaal nende asutuste olemasoleva vähese suutlikkuse ja rahvatervise kõrgetasemelise kaitse tagamise vahel. Seepärast peaks üleminekuperioodid, mida kohaldatakse selliste in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suhtes, mille vastavushindamisse on teavitatud asutused kaasatud esimest korda määruse (EL) 2017/746 alusel, olema sellised, et need võimaldavad eristada suurema ja väiksema riskiga seadmeid. Üleminekuperioodi pikkus peaks sõltuma asjaomase seadme riskiklassist, nii et kõrgemasse riskiklassi kuuluvate seadmete puhul oleks see periood lühem ja madalamasse riskiklassi kuuluvate seadmete puhul pikem. |
| --- | --- |

(7)

Teavitatud asutuste suutlikkuse suurendamiseks vajaliku ajavahemiku puhul tuleks leida tasakaal nende asutuste olemasoleva vähese suutlikkuse ja rahvatervise kõrgetasemelise kaitse tagamise vahel. Seepärast peaks üleminekuperioodid, mida kohaldatakse selliste in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suhtes, mille vastavushindamisse on teavitatud asutused kaasatud esimest korda määruse (EL) 2017/746 alusel, olema sellised, et need võimaldavad eristada suurema ja väiksema riskiga seadmeid. Üleminekuperioodi pikkus peaks sõltuma asjaomase seadme riskiklassist, nii et kõrgemasse riskiklassi kuuluvate seadmete puhul oleks see periood lühem ja madalamasse riskiklassi kuuluvate seadmete puhul pikem.

| (8) | Selleks et jätta in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul, mis on kooskõlas käesoleva määruse üleminekusätetega seaduslikult turule lastud, piisavalt aega nende jätkuvalt turul kättesaadavaks tegemiseks, sealhulgas lõppkasutajatele tarnimiseks, või kasutusse võtmiseks, tuleks määrusega (EL) 2017/746 ettenähtud müügikuupäeva 27. mai 2025 kohandada, et võtta arvesse käesolevas määruses sätestatud täiendavaid üleminekuperioode. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et jätta in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul, mis on kooskõlas käesoleva määruse üleminekusätetega seaduslikult turule lastud, piisavalt aega nende jätkuvalt turul kättesaadavaks tegemiseks, sealhulgas lõppkasutajatele tarnimiseks, või kasutusse võtmiseks, tuleks määrusega (EL) 2017/746 ettenähtud müügikuupäeva 27. mai 2025 kohandada, et võtta arvesse käesolevas määruses sätestatud täiendavaid üleminekuperioode.

| (9) | Võttes arvesse ressursse, mida nõutakse tervishoiuasutustelt COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks, tuleks neile asutustele anda lisaaega, et valmistuda täitma määruses (EL) 2017/746 sätestatud ühes ja samas tervishoiuasutuses seadmete valmistamise ja kasutamise tingimusi („asutusesiseselt valmistatud seadmed“). Seepärast tuleks kõnealuste tingimuste kohaldamine edasi lükata. Kuna tervishoiuasutustel on vaja täielikku ülevaadet turul kättesaadavatest CE-märgisega in vitro diagnostikameditsiiniseadmetest, ei tohiks enne käesolevas määruses sätestatud üleminekuperioodide lõppu hakata kohaldama tingimust, mis kohustab tervishoiuasutust põhjendama, et patsientide sihtrühma konkreetseid vajadusi ei saa rahuldada või ei saa asjakohasel toimivustasemel rahuldada mõne turul kättesaadava samaväärse seadmega. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse ressursse, mida nõutakse tervishoiuasutustelt COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks, tuleks neile asutustele anda lisaaega, et valmistuda täitma määruses (EL) 2017/746 sätestatud ühes ja samas tervishoiuasutuses seadmete valmistamise ja kasutamise tingimusi („asutusesiseselt valmistatud seadmed“). Seepärast tuleks kõnealuste tingimuste kohaldamine edasi lükata. Kuna tervishoiuasutustel on vaja täielikku ülevaadet turul kättesaadavatest CE-märgisega in vitro diagnostikameditsiiniseadmetest, ei tohiks enne käesolevas määruses sätestatud üleminekuperioodide lõppu hakata kohaldama tingimust, mis kohustab tervishoiuasutust põhjendama, et patsientide sihtrühma konkreetseid vajadusi ei saa rahuldada või ei saa asjakohasel toimivustasemel rahuldada mõne turul kättesaadava samaväärse seadmega.

| (10) | Määrust (EL) 2017/746 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määrust (EL) 2017/746 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (11) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt pikendada määrusega (EL) 2017/746 kehtestatud üleminekuperioode, lisada kõnealusesse määrusesse täiendavad üleminekusätted ja lükata edasi kõnealuses määruses asutusesiseselt valmistatud seadmeid käsitlevate sätete kohaldamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit vastu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(11)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt pikendada määrusega (EL) 2017/746 kehtestatud üleminekuperioode, lisada kõnealusesse määrusesse täiendavad üleminekusätted ja lükata edasi kõnealuses määruses asutusesiseselt valmistatud seadmeid käsitlevate sätete kohaldamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit vastu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (12) | Käesolev määrus võetakse vastu erandlikel asjaoludel, mis tulenevad COVID-19 pandeemiast ja sellest tingitud rahvatervise kriisist. Selleks et saavutada määruse (EL) 2017/746 muutmise soovitud mõju seoses üleminekuperioodide, täiendavate üleminekusätete ja asutusesiseselt valmistatud seadmeid käsitlevate sätete kohaldamise kuupäevaga, ning eelkõige selleks, et tagada ettevõtjatele õiguskindlus, on vaja, et käesolev määrus jõustuks enne 26. maid 2022. Seetõttu peetakse asjakohaseks teha erand ELi lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev määrus võetakse vastu erandlikel asjaoludel, mis tulenevad COVID-19 pandeemiast ja sellest tingitud rahvatervise kriisist. Selleks et saavutada määruse (EL) 2017/746 muutmise soovitud mõju seoses üleminekuperioodide, täiendavate üleminekusätete ja asutusesiseselt valmistatud seadmeid käsitlevate sätete kohaldamise kuupäevaga, ning eelkõige selleks, et tagada ettevõtjatele õiguskindlus, on vaja, et käesolev määrus jõustuks enne 26. maid 2022. Seetõttu peetakse asjakohaseks teha erand ELi lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast.

| (13) | Arvestades tungivat vajadust tegeleda viivitamata COVID-19 pandeemiast tingitud rahvatervise kriisiga, peaks käesolev määrus kiireloomulisena jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(13)

Arvestades tungivat vajadust tegeleda viivitamata COVID-19 pandeemiast tingitud rahvatervise kriisiga, peaks käesolev määrus kiireloomulisena jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2017/746 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 110 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimeses lõigus asendatakse kuupäev „27. mail 2024“ kuupäevaga „27. mail 2025“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 110 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimeses lõigus asendatakse kuupäev „27. mail 2024“ kuupäevaga „27. mail 2025“;

| ii) | teises lõigus asendatakse kuupäev „27. maiks 2024“ kuupäevaga „27. maiks 2025“; |
| --- | --- |

ii)

teises lõigus asendatakse kuupäev „27. maiks 2024“ kuupäevaga „27. maiks 2025“;

| b) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Erandina käesoleva määruse artiklist 5 võib käesoleva lõike teises ja kolmandas lõigus osutatud seadmeid turule lasta või kasutusse võtta kõnealustes lõikudes sätestatud kuupäevani ning tingimusel, et need seadmed on alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast endiselt direktiiviga 98/79/EÜ vastavuses ning tingimusel, et nende seadmete konstruktsioon ja kavandatud kasutuseesmärk ei ole oluliselt muutunud.
  Direktiivi 98/79/EÜ kohaselt väljastatud ja käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kehtiva sertifikaadiga seadmeid võib turule lasta või kasutusse võtta kuni 26. maini 2025.
  Seadmeid, mille puhul direktiivi 98/79/EÜ kohase vastavushindamismenetlusega ei nõutud teavitatud asutuse kaasamist, mille kohta koostati enne 26. maid 2022 kõnealuse direktiivi kohane vastavusdeklaratsioon ning mille puhul käesoleva määruse kohase vastavushindamismenetlusega nõutakse teavitatud asutuse kaasamist, võib turule lasta või kasutusse võtta kuni järgmiste kuupäevadeni:






  a) | D-klassi seadmete puhul 26. maini 2025; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Erandina käesoleva määruse artiklist 5 võib käesoleva lõike teises ja kolmandas lõigus osutatud seadmeid turule lasta või kasutusse võtta kõnealustes lõikudes sätestatud kuupäevani ning tingimusel, et need seadmed on alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast endiselt direktiiviga 98/79/EÜ vastavuses ning tingimusel, et nende seadmete konstruktsioon ja kavandatud kasutuseesmärk ei ole oluliselt muutunud.

Direktiivi 98/79/EÜ kohaselt väljastatud ja käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kehtiva sertifikaadiga seadmeid võib turule lasta või kasutusse võtta kuni 26. maini 2025.

Seadmeid, mille puhul direktiivi 98/79/EÜ kohase vastavushindamismenetlusega ei nõutud teavitatud asutuse kaasamist, mille kohta koostati enne 26. maid 2022 kõnealuse direktiivi kohane vastavusdeklaratsioon ning mille puhul käesoleva määruse kohase vastavushindamismenetlusega nõutakse teavitatud asutuse kaasamist, võib turule lasta või kasutusse võtta kuni järgmiste kuupäevadeni:

a)

D-klassi seadmete puhul 26. maini 2025;

| b) | C-klassi seadmete puhul 26. maini 2026; |
| --- | --- |

b)

C-klassi seadmete puhul 26. maini 2026;

| c) | B-klassi seadmete puhul 26. maini 2027; |
| --- | --- |

c)

B-klassi seadmete puhul 26. maini 2027;

| d) | steriilselt turule lastavate A-klassi seadmete puhul 26. maini 2027. |
| --- | --- |

d)

steriilselt turule lastavate A-klassi seadmete puhul 26. maini 2027.

Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust kohaldatakse käesoleva lõike teises ja kolmandas lõigus osutatud seadmete suhtes käesoleva määruse turustamisjärgse järelevalve, turujärelevalve, järelevalve ning ettevõtjate ja seadmete registreerimise nõudeid, mitte direktiivis 98/79/EÜ sätestatud vastavaid nõudeid.

Ilma et see piiraks IV peatüki ja käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, on käesoleva lõike teises lõigus osutatud sertifikaadi väljastanud teavitatud asutus jätkuvalt vastutav kõigi oma sertifitseeritud seadmetega seotud kohaldatavate nõuete täitmise asjakohase järelevalve eest.

4.   Seadmeid, mis on seaduslikult turule lastud direktiivi 98/79/EÜ kohaselt enne 26. maid 2022, võib jätkuvalt turul kättesaadavaks teha või kasutusse võtta kuni 26. maini 2025.

Seadmeid, mis on seaduslikult turule lastud käesoleva artikli lõike 3 kohaselt alates 26. maist 2022, võib jätkuvalt turul kättesaadavaks teha või kasutusse võtta kuni järgmiste kuupäevadeni:

| a) | lõike 3 teises lõigus või lõike 3 kolmanda lõigu punktis a osutatud seadmete puhul 26. maini 2026; |
| --- | --- |

a)

lõike 3 teises lõigus või lõike 3 kolmanda lõigu punktis a osutatud seadmete puhul 26. maini 2026;

| b) | lõike 3 kolmanda lõigu punktis b osutatud seadmete puhul 26. maini 2027; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 kolmanda lõigu punktis b osutatud seadmete puhul 26. maini 2027;

| c) | lõike 3 kolmanda lõigu punktides c ja d osutatud seadmete puhul 26. maini 2028.“ |
| --- | --- |

c)

lõike 3 kolmanda lõigu punktides c ja d osutatud seadmete puhul 26. maini 2028.“

| 2) | Artikli 112 teises lõigus asendatakse kuupäev „27. maini 2025“ kuupäevaga „26. maini 2028“. |
| --- | --- |

2)

Artikli 112 teises lõigus asendatakse kuupäev „27. maini 2025“ kuupäevaga „26. maini 2028“.

| 3) | Artikli 113 lõikesse 3 lisatakse järgmised punktid:






  „i) | kohaldatakse artikli 5 lõike 5 punkte b ja c ning e–i alates 26. maist 2024; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 113 lõikesse 3 lisatakse järgmised punktid:

„i)

kohaldatakse artikli 5 lõike 5 punkte b ja c ning e–i alates 26. maist 2024;

| j) | kohaldatakse artikli 5 lõike 5 punkti d alates 26. maist 2028.“ |
| --- | --- |

j)

kohaldatakse artikli 5 lõike 5 punkti d alates 26. maist 2028.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. jaanuar 2022

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BEAUNE

---

(1)  
  8. detsembri 2021. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. detsembri 2021. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/746 in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (ELT L 117, 5.5.2017, lk 176).

3

in vitro

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta (EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1).

4

in vitro

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiiv 90/385/EMÜ aktiivseid siiratavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17).

6

(7)  Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1).

7

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/7

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/113,

27. jaanuar 2022,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias, (1) eriti selle artiklit 12,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 4. veebruaril 2011 vastu määruse (EL) nr 101/2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 4. veebruaril 2011 vastu määruse (EL) nr 101/2011.

| (2) | Läbivaatamine näitas, et kõnealuse määruse I lisas tuleks muuta kolme isiku puhul põhjendusi ning seitsme isiku puhul teavet, mis on seotud kaitseõiguse ja tõhusa õiguskaitse õiguse kohaldamisega Tuneesia õiguse alusel. |
| --- | --- |

(2)

Läbivaatamine näitas, et kõnealuse määruse I lisas tuleks muuta kolme isiku puhul põhjendusi ning seitsme isiku puhul teavet, mis on seotud kaitseõiguse ja tõhusa õiguskaitse õiguse kohaldamisega Tuneesia õiguse alusel.

| (3) | Määruse (EL) nr 101/2011 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 101/2011 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 101/2011 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  
  ELT L 31, 5.2.2011, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 101/2011 I lisa muudetakse järgmiselt:

| i) | A osas „Artiklis 2 osutatud isikute ja üksuste loetelu“ esitatud järgmised kanded asendatakse järgmistega: | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7. | Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Kodakondsus: Tuneesia
  Sünnikoht: Tunis, Tuneesia
  Sünniaeg: 17. juuli 1992
  Viimane teadaolev aadress: presidendipalee, Tunis, Tuneesia
  Isikutunnistuse nr: 09006300
  Väljaandev riik: Tuneesia
  Sugu: naine
  Muu teave: Leïla TRABELSI tütar | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Leïla Trabelsiga (nr 2). |
| 29. | Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Kodakondsus: Tuneesia
  Sünnikoht: Le Bardo
  Sünniaeg: 8. märts 1963
  Viimane teadaolev aadress: 49 avenue Habib Bourguiba, Kartaago, Tuneesia
  Isikutunnistuse nr: 00589758
  Väljaandev riik: Tuneesia
  Sugu: naine
  Muu teave: arst, Naïma EL KEFI tütar, abielus Slim ZARROUKIGA | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Slim Zarroukiga (nr 30). |
| 42. | Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Kodakondsus: Tuneesia
  Sünnikoht: Monastir
  Sünniaeg: 30. august 1982
  Viimane teadaolev aadress: rue Ibn Maja - Khezama est – Sousse, Tuneesia
  Isikutunnistuse nr: 08434380
  Väljaandev riik: Tuneesia
  Sugu: naine
  Muu teave: Hayet BEN ALI tütar, abielus Badreddine BENNOURIGA | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Hayet Ben Aliga (nr 33).“ |

i)

A osas „Artiklis 2 osutatud isikute ja üksuste loetelu“ esitatud järgmised kanded asendatakse järgmistega:

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

„7.

Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Kodakondsus: Tuneesia

Sünnikoht: Tunis, Tuneesia

Sünniaeg: 17. juuli 1992

Viimane teadaolev aadress: presidendipalee, Tunis, Tuneesia

Isikutunnistuse nr: 09006300

Väljaandev riik: Tuneesia

Sugu: naine

Muu teave: Leïla TRABELSI tütar

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Leïla Trabelsiga (nr 2).

29.

Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Kodakondsus: Tuneesia

Sünnikoht: Le Bardo

Sünniaeg: 8. märts 1963

Viimane teadaolev aadress: 49 avenue Habib Bourguiba, Kartaago, Tuneesia

Isikutunnistuse nr: 00589758

Väljaandev riik: Tuneesia

Sugu: naine

Muu teave: arst, Naïma EL KEFI tütar, abielus Slim ZARROUKIGA

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Slim Zarroukiga (nr 30).

42.

Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Kodakondsus: Tuneesia

Sünnikoht: Monastir

Sünniaeg: 30. august 1982

Viimane teadaolev aadress: rue Ibn Maja - Khezama est – Sousse, Tuneesia

Isikutunnistuse nr: 08434380

Väljaandev riik: Tuneesia

Sugu: naine

Muu teave: Hayet BEN ALI tütar, abielus Badreddine BENNOURIGA

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Hayet Ben Aliga (nr 33).“

| ii) | B osas „Õigus kaitsele ja õigus tõhusale õiguskaitsele Tuneesia õiguse alusel“ pealkirja all „Kaitseõiguse ja tõhusa õiguskaitse õiguse kohaldamine“ esitatud kannetele lisatakse järgmised lõpulaused:






  „25. | 15. veebruaril 2021 ja 10. märtsil 2021 kuulas eeluurimiskohtunik kohtuasjas 19592/1 ära Mohamed Slim CHIBOUBI. 31. märtsil 2021 otsustas eeluurimiskohtunik eraldada tema juhtumi kohtuasjast 19592/1. Kohtuasi 1137/2 on pooleli. |
| --- | --- | --- |
| 26. | 31. märtsil 2021 otsustas eeluurimiskohtunik eraldada tema juhtumi kohtuasjast 19592/1. Kohtuasi 1137/2 on pooleli. |
| 30. | Tunise apellatsioonikohtu 15. aprilli 2021. aasta otsusega kohtuasjas 29443 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises. |
| 31. | Tunise apellatsioonikohtu 1. novembri 2018. aasta otsusega kohtuasjas 27658 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises. |
| 33. | 14. märtsi 2019. aasta otsusega kohtuasjas 40800 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises. |
| 34. | 7. jaanuari 2016. aasta otsusega kohtuasjas 28264 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises. |
| 46. | Tunise esimese astme kohtu 21. märtsi 2019. aasta otsusega kohtuasjas 41328/19 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.“ |

ii)

B osas „Õigus kaitsele ja õigus tõhusale õiguskaitsele Tuneesia õiguse alusel“ pealkirja all „Kaitseõiguse ja tõhusa õiguskaitse õiguse kohaldamine“ esitatud kannetele lisatakse järgmised lõpulaused:

„25.

15. veebruaril 2021 ja 10. märtsil 2021 kuulas eeluurimiskohtunik kohtuasjas 19592/1 ära Mohamed Slim CHIBOUBI. 31. märtsil 2021 otsustas eeluurimiskohtunik eraldada tema juhtumi kohtuasjast 19592/1. Kohtuasi 1137/2 on pooleli.

26.

31. märtsil 2021 otsustas eeluurimiskohtunik eraldada tema juhtumi kohtuasjast 19592/1. Kohtuasi 1137/2 on pooleli.

30.

Tunise apellatsioonikohtu 15. aprilli 2021. aasta otsusega kohtuasjas 29443 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.

31.

Tunise apellatsioonikohtu 1. novembri 2018. aasta otsusega kohtuasjas 27658 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.

33.

14. märtsi 2019. aasta otsusega kohtuasjas 40800 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.

34.

7. jaanuari 2016. aasta otsusega kohtuasjas 28264 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.

46.

Tunise esimese astme kohtu 21. märtsi 2019. aasta otsusega kohtuasjas 41328/19 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.“

---

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/114,

26. jaanuar 2022,

millega antakse liidu luba üksiku biotsiidi „SchwabEX-Guard“ jaoks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 44 lõike 5 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 24. märtsil 2017 esitas Sumitomo Chemical Agro Europe SAS Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 414/2013 (2) artikli 4 kohase loataotluse rakendusmääruse (EL) nr 414/2013 artiklis 1 osutatud samade omadustega üksiku biotsiidi jaoks, mille nimi on „SchwabEX-Guard“ ja mis kuulub määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 18. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris (edaspidi „register“) registrinumbriga BC-PP031247-26. Taotluses esitati ka asjaomase üksiku võrdlustoote „Pesguard® Gel“ kohta esitatud taotluse number, kõnealune taotlus kanti registrisse registrinumbriga BC-HS027052-37. |
| --- | --- |

(1)

24. märtsil 2017 esitas Sumitomo Chemical Agro Europe SAS Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) määruse (EL) nr 528/2012 artikli 43 lõike 1 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 414/2013 (2) artikli 4 kohase loataotluse rakendusmääruse (EL) nr 414/2013 artiklis 1 osutatud samade omadustega üksiku biotsiidi jaoks, mille nimi on „SchwabEX-Guard“ ja mis kuulub määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 18. Taotlus registreeriti biotsiidiregistris (edaspidi „register“) registrinumbriga BC-PP031247-26. Taotluses esitati ka asjaomase üksiku võrdlustoote „Pesguard® Gel“ kohta esitatud taotluse number, kõnealune taotlus kanti registrisse registrinumbriga BC-HS027052-37.

| (2) | Samade omadustega üksik biotsiid „SchwabEX-Guard“ sisaldab toimeainetena püriproksüfeeni ja klotianidiini, mis on kantud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja. |
| --- | --- |

(2)

Samade omadustega üksik biotsiid „SchwabEX-Guard“ sisaldab toimeainetena püriproksüfeeni ja klotianidiini, mis on kantud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikes 2 osutatud liidu heakskiidetud toimeainete nimekirja.

| (3) | 17. detsembril 2020 esitas kemikaaliamet komisjonile arvamuse (3) ning biotsiidi „SchwabEX-Guard“ omaduste kokkuvõtte kavandi vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 414/2013 artikli 6 lõigetele 1 ja 2. |
| --- | --- |

(3)

17. detsembril 2020 esitas kemikaaliamet komisjonile arvamuse (3) ning biotsiidi „SchwabEX-Guard“ omaduste kokkuvõtte kavandi vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 414/2013 artikli 6 lõigetele 1 ja 2.

| (4) | Arvamuses järeldatakse, et „SchwabEX-Guard“ on biotsiid, mis võib saada liidu loa vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 42 lõikele 1, et samade omadustega üksiku biotsiidi ja seotud võrdlustoote vahelised kavandatud erinevused piirduvad teabega, mis võib kuuluda komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 354/2013 (4) kohase haldusliku muudatuse alla, ning et seotud üksiku võrdlustoote „Pesguard® Gel“ hindamise põhjal ja biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kohaselt vastab samade omadustega üksik biotsiid määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikes 1 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

Arvamuses järeldatakse, et „SchwabEX-Guard“ on biotsiid, mis võib saada liidu loa vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 42 lõikele 1, et samade omadustega üksiku biotsiidi ja seotud võrdlustoote vahelised kavandatud erinevused piirduvad teabega, mis võib kuuluda komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 354/2013 (4) kohase haldusliku muudatuse alla, ning et seotud üksiku võrdlustoote „Pesguard® Gel“ hindamise põhjal ja biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kohaselt vastab samade omadustega üksik biotsiid määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

| (5) | 17. detsembril 2020 edastas kemikaaliamet kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikega 4 komisjonile biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

(5)

17. detsembril 2020 edastas kemikaaliamet kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõikega 4 komisjonile biotsiidi omaduste kokkuvõtte kavandi kõigis liidu ametlikes keeltes.

| (6) | Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda samade omadustega üksiku biotsiidi „SchwabEX-Guard“ jaoks liidu luba. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on kemikaaliametiga samal arvamusel ning leiab seega, et on asjakohane anda samade omadustega üksiku biotsiidi „SchwabEX-Guard“ jaoks liidu luba.

| (7) | Samade omadustega üksik biotsiid „SchwabEX-Guard“ sisaldab toimeainete hulka mittekuuluvaid ained cis-CTAC ja diklorometaan, mille kohta ei olnud seotud üksiku võrdlustoote taotluse hindamisperioodi jooksul võimalik teha järeldust, kas need vastavad endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikele kriteeriumidele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2100 (5). Seepärast tuleks cis-CTAC-d ja diklorometaani täiendavalt uurida. Kui jõutakse järeldusele, et cis-CTAC või diklorometaan või mõlemad ained on endokriinseid häireid põhjustavate omadustega, kaalub komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 48, kas biotsiidi „SchwabEX-Guard“ jaoks antud liidu luba tuleks muuta või see tühistada. |
| --- | --- |

(7)

Samade omadustega üksik biotsiid „SchwabEX-Guard“ sisaldab toimeainete hulka mittekuuluvaid ained cis-CTAC ja diklorometaan, mille kohta ei olnud seotud üksiku võrdlustoote taotluse hindamisperioodi jooksul võimalik teha järeldust, kas need vastavad endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikele kriteeriumidele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2100 (5). Seepärast tuleks cis-CTAC-d ja diklorometaani täiendavalt uurida. Kui jõutakse järeldusele, et cis-CTAC või diklorometaan või mõlemad ained on endokriinseid häireid põhjustavate omadustega, kaalub komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 48, kas biotsiidi „SchwabEX-Guard“ jaoks antud liidu luba tuleks muuta või see tühistada.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale Sumitomo Chemical Agro Europe SAS antakse liidu luba numbriga EU-0025436-0000 samade omadustega üksiku biotsiidi „SchwabEX-Guard“ turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks vastavalt lisas esitatud biotsiidi omaduste kokkuvõttele.

Liidu luba kehtib alates 17. veebruarist 2022 kuni 30. juunini 2026.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 6. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 414/2013, millega määratakse kindlaks samade omadustega biotsiididele loa andmise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (ELT L 125, 7.5.2013, lk 4).

2

(3)  Euroopa Kemikaaliameti 17. detsembri 2020. aasta arvamus liidu loa andmise kohta samade omadustega biotsiidile „SchwabEX-Guard“, https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation/echa.

3

(4)  Komisjoni 18. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 354/2013 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 kohaselt loa saanud biotsiidide muudatuste kohta (ELT L 109, 19.4.2013, lk 4).

4

(5)  Komisjoni 4. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2100, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikud kriteeriumid (ELT L 301, 17.11.2017, lk 1).

5

---

LISA

Biotsiidi omaduste kokkuvõte

SchwabEX-Guard

Tooteliik 18. Insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks (kahjuritõrje)

Loa number: EU-0025436-0000

R4BP registrinumber: EU-0025436-0000

1.   HALDUSTEAVE

1.1.   Toote kaubanduslik(ud) nimetus(ed)

| Kaubanduslik nimetus | SchwabEX-Guard |
| --- | --- |

Kaubanduslik nimetus

SchwabEX-Guard

1.2.   Loaomanik

| Loaomaniku nimi ja aadress | Nimi | Sumitomo Chemical Agro Europe SAS |
| --- | --- | --- |
| Aadress | Parc d’ Affaires de Crécy 10A, rue de la Voie Lactée, 69370 Saint Didier au Mont d’Or Prantsusmaa |
| Loa number | EU-0025436-0000 |
| R4BP registrinumber | EU-0025436-0000 |
| Loa andmise kuupäev | 17. veebruar 2022 |
| Loa kehtivusaja lõppkuupäev | 30. juuni 2026 |

Loaomaniku nimi ja aadress

Nimi

Sumitomo Chemical Agro Europe SAS

Aadress

Parc d’ Affaires de Crécy 10A, rue de la Voie Lactée, 69370 Saint Didier au Mont d’Or Prantsusmaa

Loa number

EU-0025436-0000

R4BP registrinumber

EU-0025436-0000

Loa andmise kuupäev

17. veebruar 2022

Loa kehtivusaja lõppkuupäev

30. juuni 2026

1.3.   Toote tootja(d)

| Tootja nimi | McLaughlin Gormley King Company (MGK) |
| --- | --- |
| Tootja aadress | 8810 10th Avenue North, MN 55427 Minneapolis Ühendriigid |
| Tootmiskohtade asukoht | McLaughlin Gormley King Company, 4001 Peavey Road, MN 55318 Chaska Ühendriigid |

Tootja nimi

McLaughlin Gormley King Company (MGK)

Tootja aadress

8810 10th Avenue North, MN 55427 Minneapolis Ühendriigid

Tootmiskohtade asukoht

McLaughlin Gormley King Company, 4001 Peavey Road, MN 55318 Chaska Ühendriigid

1.4.   Toimeaine(te) tootja(d)

| Toimeaine | (E)-1-(2-kloro-1,3-tiasool-5-üülmetüül)-3-metüül-2-nitroguanidiin (klotianidiin) |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Sumitomo Chemical Co. Ltd. |
| Tootja aadress | 27–1, Shinkawa 2-chome, Chuo-ku, 104-8260 Tokyo Jaapan |
| Tootmiskohtade asukoht | Sumitomo Chemical Company LTD, Oita Works, 2200, Tsurusaki, Oita City„ 870-0106 Oita Jaapan |

Toimeaine

(E)-1-(2-kloro-1,3-tiasool-5-üülmetüül)-3-metüül-2-nitroguanidiin (klotianidiin)

Tootja nimi

Sumitomo Chemical Co. Ltd.

Tootja aadress

27–1, Shinkawa 2-chome, Chuo-ku, 104-8260 Tokyo Jaapan

Tootmiskohtade asukoht

Sumitomo Chemical Company LTD, Oita Works, 2200, Tsurusaki, Oita City„ 870-0106 Oita Jaapan

| Toimeaine | Püriproksüfeen |
| --- | --- |
| Tootja nimi | Sumitomo Chemical Co. ltd. |
| Tootja aadress | 27–1, Shinkawa 2-chome, Chuo-ku, 104-8260 Tokyo Jaapan |
| Tootmiskohtade asukoht | Sumitomo Chemical Company LTD, Misawa Works, Aza-Sabishirotaira, Oaza-Misawa, Misawa„ 033-0022 Aomori Jaapan |

Toimeaine

Püriproksüfeen

Tootja nimi

Sumitomo Chemical Co. ltd.

Tootja aadress

27–1, Shinkawa 2-chome, Chuo-ku, 104-8260 Tokyo Jaapan

Tootmiskohtade asukoht

Sumitomo Chemical Company LTD, Misawa Works, Aza-Sabishirotaira, Oaza-Misawa, Misawa„ 033-0022 Aomori Jaapan

2.   TOOTE KOOSTIS JA OLEK

2.1.   Kvalitatiivne ja kvantitatiivne teave toote koostise kohta

| Tavanimetus | IUPAC nimetus | Funktsioon | CAS number | EÜ number | Sisaldus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (E)-1-(2-kloro-1,3-tiasool-5-üülmetüül)-3-metüül-2-nitroguanidiin (klotianidiin) | | Toimeaine | 210880-92–5 | 433–460-1 | 0,526 |
| Püriproksüfeen | 4-phenoxyphenyl (RS)-2-(2- pyridyloxy)propyl ether | Toimeaine | 95737-68–1 | 429–800-1 | 0,515 |
| Äädikhape | Etaanhape | Mittetoimeaine | 64–19-7 | 200–580-7 | 0,3 |
| Kaaliumsorbaat | kaalium (E, E) -heksa-2,4-dienoaat | Mittetoimeaine | 24634-61–5 | 246–376-1 | 0,5 |

Tavanimetus

IUPAC nimetus

Funktsioon

CAS number

EÜ number

Sisaldus (%)

(E)-1-(2-kloro-1,3-tiasool-5-üülmetüül)-3-metüül-2-nitroguanidiin (klotianidiin)

Toimeaine

210880-92–5

433–460-1

0,526

Püriproksüfeen

4-phenoxyphenyl (RS)-2-(2- pyridyloxy)propyl ether

Toimeaine

95737-68–1

429–800-1

0,515

Äädikhape

Etaanhape

Mittetoimeaine

64–19-7

200–580-7

0,3

Kaaliumsorbaat

kaalium (E, E) -heksa-2,4-dienoaat

Mittetoimeaine

24634-61–5

246–376-1

0,5

2.2.   Oleku kirjeldus

RB - Sööt (kasutusvalmis)

3.   OHU- JA HOIATUSLAUSED

| Ohulaused | Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni.
  Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime. |
| --- | --- |
| Hoiatuslaused | NAHALE SATTUMISE KORRAL:Pesta rohke veega.
  Nahaärrituse või lööbe korral:Pöörduda arsti poole.
  Kanda kaitsekindaid.
  Vältida sattumist keskkonda.
  Mahuti kõrvaldada vastavalt kohalikele eeskirjadele.
  Mahavoolanud toode kokku koguda. |

Ohulaused

Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni.

Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime.

Hoiatuslaused

NAHALE SATTUMISE KORRAL:Pesta rohke veega.

Nahaärrituse või lööbe korral:Pöörduda arsti poole.

Kanda kaitsekindaid.

Vältida sattumist keskkonda.

Mahuti kõrvaldada vastavalt kohalikele eeskirjadele.

Mahavoolanud toode kokku koguda.

4.   LUBATUD KASUTUSALA(D)

4.1.   Kasutusala kirjeldus

Tabel 1

Kasutus # 1 – Professionaalne kasutamine - RTU sööt

| Tooteliik | Tooteliik 18 - Insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks (kahjuritõrje) |
| --- | --- |
| Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus | Insektitsiid |
| Sihtorganism(id) (sh arengujärgus) | Teaduslik nimetus: Blattella germanica
  Tavanimetus: Harilik prussakas
  Arengustaadium: Nümfid
  Teaduslik nimetus: Blattella germanica
  Tavanimetus: Harilik prussakas
  Arengustaadium: Täiskasvanud
  Teaduslik nimetus: Supella longipalpa
  Tavanimetus: Pruun vöödiline prussakas
  Arengustaadium: Nümfid
  Teaduslik nimetus: Supella longipalpa
  Tavanimetus: Pruun vöödiline prussakas
  Arengustaadium: Täiskasvanud
  Teaduslik nimetus: Blatta orientalis
  Tavanimetus: Tarakan
  Arengustaadium: Nümfid
  Teaduslik nimetus: Blatta orientalis
  Tavanimetus: Tarakan
  Arengustaadium: Täiskasvanud
  Teaduslik nimetus: Periplaneta americana
  Tavanimetus: Ameerika prussakas
  Arengustaadium: Nümfid
  Teaduslik nimetus: Periplaneta americana
  Tavanimetus: Ameerika prussakas
  Arengustaadium: Täiskasvanud |
| Kasutuskoht | Sisetingimustes
  Pragudes ja lõhedes või varjatud kohtades, millele ei pääse ligi inimesed ega koduloomad: külmikute, kappide ja riiulite taga, köögiseadmete all, elektrikilpides, konstruktsiooni tühimikud ja kanalid, vannitoa sisustuse all jne. |
| Kasutusmeetod(id) | Meetod: Kasutamine söödana
  Üksikasjalik kirjeldus:
  Kasutusvalmis insektitsiidne mürksööt geelina prussakate tõrjeks üldhügieeniks |
| Kasutuskogus(ed) ja sagedus | Kasutusmäär: SchwabEX-Guard-i tuleb kanda pindadele umbes 4 mm läbimõõduga tilkadena (iga tilk sisaldab umbes 0,032 g mürksööta).
  Ulatuslikuma arvukuse korral, kus esinevad suuremad prussakaliigid (B. orientalis või P. americana), eriti määrdunud või segamini olevatel aladel või kus alternatiivseid toiduallikaid ei saa täielikult kõrvaldada, kasutada suuremat kasutusmäära (nt 2 tilka madala arvukuse 1 tilga asemel).
  Lahjendus (%): 0
  Kasutamise arv ja ajastus:






  — | Madal arvukus 1–2 tilka (0,032–0,064 g) m2 kohta |

Tooteliik

Tooteliik 18 - Insektitsiidid, akaritsiidid ja tooted muude lülijalgsete tõrjeks (kahjuritõrje)

Vajadusel lubatud kasutusala täpne kirjeldus

Insektitsiid

Sihtorganism(id) (sh arengujärgus)

Teaduslik nimetus: Blattella germanica

Tavanimetus: Harilik prussakas

Arengustaadium: Nümfid

Teaduslik nimetus: Blattella germanica

Tavanimetus: Harilik prussakas

Arengustaadium: Täiskasvanud

Teaduslik nimetus: Supella longipalpa

Tavanimetus: Pruun vöödiline prussakas

Arengustaadium: Nümfid

Teaduslik nimetus: Supella longipalpa

Tavanimetus: Pruun vöödiline prussakas

Arengustaadium: Täiskasvanud

Teaduslik nimetus: Blatta orientalis

Tavanimetus: Tarakan

Arengustaadium: Nümfid

Teaduslik nimetus: Blatta orientalis

Tavanimetus: Tarakan

Arengustaadium: Täiskasvanud

Teaduslik nimetus: Periplaneta americana

Tavanimetus: Ameerika prussakas

Arengustaadium: Nümfid

Teaduslik nimetus: Periplaneta americana

Tavanimetus: Ameerika prussakas

Arengustaadium: Täiskasvanud

Kasutuskoht

Sisetingimustes

Pragudes ja lõhedes või varjatud kohtades, millele ei pääse ligi inimesed ega koduloomad: külmikute, kappide ja riiulite taga, köögiseadmete all, elektrikilpides, konstruktsiooni tühimikud ja kanalid, vannitoa sisustuse all jne.

Kasutusmeetod(id)

Meetod: Kasutamine söödana

Üksikasjalik kirjeldus:

Kasutusvalmis insektitsiidne mürksööt geelina prussakate tõrjeks üldhügieeniks

Kasutuskogus(ed) ja sagedus

Kasutusmäär: SchwabEX-Guard-i tuleb kanda pindadele umbes 4 mm läbimõõduga tilkadena (iga tilk sisaldab umbes 0,032 g mürksööta).

Ulatuslikuma arvukuse korral, kus esinevad suuremad prussakaliigid (B. orientalis või P. americana), eriti määrdunud või segamini olevatel aladel või kus alternatiivseid toiduallikaid ei saa täielikult kõrvaldada, kasutada suuremat kasutusmäära (nt 2 tilka madala arvukuse 1 tilga asemel).

Lahjendus (%): 0

Kasutamise arv ja ajastus:

—

Madal arvukus 1–2 tilka (0,032–0,064 g) m2 kohta

| — | Keskmine arvukus 3–6 tilka (0,096–0,192 g) m2 kohta |
| --- | --- |

—

Keskmine arvukus 3–6 tilka (0,096–0,192 g) m2 kohta

| — | Kõrge arvukus 6–10 tilka (0,192–0,320 g) m2 kohta |
| --- | --- |

—

Kõrge arvukus 6–10 tilka (0,192–0,320 g) m2 kohta

Maksimaalne pealekandmiste arv aastas on 11.

Kasutajarühm(ad)

Kutseline kasutaja

Pakendi suurused ja pakendimaterjal

30 g polüpropüleen- (PP) süstal

Keeratav tipukork: kõrge tiheddusega polüetüleen (HDPE)

4.1.1.   Kasutusala spetsiifilised kasutusjuhendid

Vaadata üldiseid kasutamisjuhiseid

4.1.2.   Kasutusala spetsiifilised riskivähendamismeetmed

Vaadata üldiseid kasutamisjuhiseid

4.1.3.   Vajadusel tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras.

Vaadata üldiseid kasutamisjuhiseid

4.1.4.   Vajadusel juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks.

Vaadata üldiseid kasutamisjuhiseid

4.1.5.   Vajadusel toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes.

Vaadata üldiseid kasutamisjuhiseid

5.   ÜLDISED KASUTAMISJUHISED (1)

5.1.   Kasutusjuhendid

Enne kasutamist alati lugeda märgistust või infolehte ja pidada kinni/järgida kõiki toodud juhiseid.

Jälgida, et mürksöödatilgad ei jääks päikesevalguse või kuumuse kätte (nt radiaator).

SchwabEX-Guard-i sisaldav eeltäidetud plastmahuti on ettenähtud kasutamiseks koos kaasasoleva kolviga või kahjuritõrjes üldkasutatava spetsiaalse mürksööda pealekandmisseadmega. Aplikaatori kasutamisjuhendit vaadata tootja juhistest.

Süstida mürksööta pragudesse ja lõhedesse, konstruktsiooni tühimikesse või varjatud kohtadesse, millele ei pääse ligi inimesed ega lemmikloomad, kuid kus kahjurid võivad elada, toituda ja paljuneda. Sellised kohad on tavaliselt soojad/niisked ja pimedad (külmikute, kappide ja riiulite taga, köögiseadmete all, elektrikilpides, konstruktsiooni tühimikud ja kanalid, vannitoa sisustuse all jne). Enne töötlust on soovitatav kontrollida või püüda kinni mõni isend kahjurite leviku kinnitamiseks. Tagada, et kõik alternatiivsed toiduallikad on eemaldatud ja tilgutada mürksööta prussakate esinemiskohtadesse üksikute tilkadena. Toodet tohib kasutada ainult lastele ja lemmikloomadele ligipääsmatutes kohtades.

Mitte kanda SchwabEX-Guard-i kohta, kus see puutub kokku veega, või aladele, mida regulaarselt puhastatakse. Tavaliselt surevad prussakad paar tundi pärast SchwabEX-Guard-i söömist. Levialal nähakse surnud prussakaid tavaliselt 24 tunni jooksul pärast töötlemise alustamist.

Eemaldada otsakult kork, puudutada ülaosaga töödeldavat pinda ja suruda kolb alla. Pärast töötlemise lõppu asetada kork tagasi.

Mürksööt kleepub mitterasvasele või tolmuvabale pinnale ning jääb pehmeks ja prussakatele maitsvaks seni, kuni mürksööta on näha.

Töödeldud ala tuleks visuaalselt kontrollida 1–2 nädala pärast. Kui algne kahjurite arvukus oli kõrge, võib vaja minna teistkordset SchwabEX-Guard-i pealekandmist, kui esimene kogus on ära tarbitud ja elusaid prussakaid on endiselt näha.

Mürksöödakohtade teine visuaalne kontroll on soovitatav teha 2–4 nädalat pärast esimest töötlemist. Uuesti pealekanda, kui mürksööta ei ole enam näha, vastavalt arvukuse tasemele (madal, keskmine või kõrge). Prussakate tagasituleku vältimiseks asendada mürksööt enne selle täielikku tarbimist.

Teavitada loaomanikku kui töötlemine ei ole tõhus.

Mahavoolanud toode ja toodet sisaldavad jäägid tuleb kõrvaldada kemikaaljäätmetena.

Tuleb olla ettevaatlik, et vältida geeli sattumist avatud pindadele. Kui geel satub avatud pinnale, eemaldada geel paberrätikuga ja puhastada ala niiskete ühekorralappidega.

Järelkontrollide ajal kontrollida mürksöödakohti ja vajadusel uuesti pealekanda.

Mitte asetada mürksööta regulaarselt pestavatesse kohtadesse, sest mürksööt eemaldatakse pesemise käigus. Mitte kasutada seda toodet elektriseadmetes ega nende peal, kui on olemas elektrilöögi oht. Vältida kokkupuudet riiete ja rõivastega, kuna mürksööt võib jätta plekke.

5.2.   Riskivähendamismeetmed

Toote käitlemise ajal kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid (kindamaterjali täpsustab loaomanik tooteinfos).

Mitte kanda mürksööta aladele, kus on kasutatud repellente, ilma pinna põhjalikku puhastamist niiske ühekorrasalvrätiga. Pärast mürksööda pealekandmist mitte peale kanda repellente.

Mitte peale kanda otse toiduainetele, söödale, joogile või nende läheduses või toidu, sööda, joogi ja loomadega tõenäoliselt otse kokkupuutuvatel pindadel või tarvikutel.

Mahavoolanud toode ja toodet sisaldavad jäägid tuleb kõrvaldada kemikaaljäätmetena.

Vältida geeli tilgutamist kangastele või vaipadele, kuna see võib määrida mõningaid imavaid materjale. Plekkide vältimiseks tuleb mürksöödaga kokkupuutunud pinda kohe puhastada niiskete ühekorralappidega.

Puhastusmaterjalid tuleb kõrvaldada tahkete jäätmetena.

5.3.   Tõenäoline otsene või kaudne kahjulik toime, esmaabimeetmed ja keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

See biotsiid sisaldab klotianidiini, mis on mesilastele ohtlik.

Esmaabimeetmete kirjeldus

Nahale sattumisel: eemaldada kohe saastunud riided ja pesta nahka seebi ja veega. Kui ärritus pärast pesemist püsib, pöörduda arsti poole.

Silma sattumisel: sümptomite ilmnemisel loputada silmi veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

Allaneelamine: Allaneelamisel: võtta ühendust MÜRGISTUSTEABEKESKUSE või arstiga.

Sissehingamisel: ei ole kohaldatav.

Olulisemad akuutsed ja hilisemad sümptomid ning mõju

Silma sattumisel: võib põhjustada ajutist silmade ärritust.

Keskkonnakaitsemeetmed hädaolukorras

Vältida toote sattumist keskkonda.

5.4.   Juhised toote ja selle pakendi ohutuks hävitamiseks

Ringlussevõttu viia ainult tühjad mahutid/pakendid.

Selle pakendi kõrvaldamine peaks alati vastama jäätmete kõrvaldamise õigusaktidele ja kohalike asutuste nõuetele.

5.5.   Toote ladustamistingimused ja säilivusaeg normaalsetes ladustamistingimustes

Kaitsta külmumise eest. Hoida otsese päikesevalguse eest kaitstuna.

Kõlblikkusaeg: 2 aastat.

6.   MUU TEAVE

---

(1)  Käesolevas jaotises esitatud kasutusjuhised, riskivähendusmeetmed ja muud kasutamisjuhised kehtivad iga lubatud kasutuse puhul.

---

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/115,

26. jaanuar 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 216,0 | 25 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu (1)

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

216,0

25

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/116,

27. jaanuar 2022,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), ja eelkõige selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Euroopa Komisjon kehtestas määrusega (EL) nr 2015/1963 (2) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse esialgseks uurimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon kehtestas määrusega (EL) nr 2015/1963 (2) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse esialgseks uurimiseks.

2

| (2) | Praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude määrad ulatuvad koostööd tegevate eksportivate tootjate impordi suhtes 2,64 eurost kuni 4,58 euroni netokaalu kilogrammi kohta ja kõigi teiste äriühingute impordi suhtes kehtib tollimaksu määr 4,58 eurot netokaalu kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude määrad ulatuvad koostööd tegevate eksportivate tootjate impordi suhtes 2,64 eurost kuni 4,58 euroni netokaalu kilogrammi kohta ja kõigi teiste äriühingute impordi suhtes kehtib tollimaksu määr 4,58 eurot netokaalu kilogrammi kohta.

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (3) | Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate avaldamist (3) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse. |
| --- | --- |

(3)

Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate avaldamist (3) sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

3

| (4) | Läbivaatamistaotluse esitas 31. juulil 2020 Celanese Sales Germany GmbH (edaspidi „taotluse esitaja“), kes on liidu ainus tootja ja esindab seega liidu kaaliumatsesulfaami toodangust 100 %. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise (4). |
| --- | --- |

(4)

Läbivaatamistaotluse esitas 31. juulil 2020 Celanese Sales Germany GmbH (edaspidi „taotluse esitaja“), kes on liidu ainus tootja ja esindab seega liidu kaaliumatsesulfaami toodangust 100 %. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise (4).

4

1.3.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (5) | Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 30. oktoobril 2020 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel HRVst pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (5). |
| --- | --- |

(5)

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 30. oktoobril 2020 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel HRVst pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (5).

Euroopa Liidu Teatajas

5

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (6) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“) (6). |
| --- | --- |

(6)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“) (6).

6

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (7) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi taotluse esitajat, teadaolevaid kaaliumatsesulfaami tootjaid asjaomases riigis ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi taotluse esitajat, teadaolevaid kaaliumatsesulfaami tootjaid asjaomases riigis ning Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid osalema.

| (8) | Huvitatud isikutel oli ka võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(8)

Huvitatud isikutel oli ka võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (9) | Ärakuulamine toimus ühe eksportiva tootjaga, nimelt äriühinguga Anhui Jinhe Industrial Co. Ltd. (edaspidi „Anhui Jinhe“). |
| --- | --- |

(9)

Ärakuulamine toimus ühe eksportiva tootjaga, nimelt äriühinguga Anhui Jinhe Industrial Co. Ltd. (edaspidi „Anhui Jinhe“).

1.6.   Algatamist käsitlevad märkused

Algatamist käsitlevad märkused

| (10) | Komisjon sai uurimise algatamise kohta märkused Anhui Jinhelt. Ka taotluse esitaja esitas selle kohta märkusi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon sai uurimise algatamise kohta märkused Anhui Jinhelt. Ka taotluse esitaja esitas selle kohta märkusi.

| (11) | Anhui Jinhe palus teatavate taotluses esitatud andmete ja nende sisuka kokkuvõtte avalikustamist. Eelkõige väitis ta, et taotluse esitaja pidanuks taotluse mittekonfidentsiaalses versioonis avalikustama andmed Hiinast pärit impordi kogumahu ja keskmiste hindade kohta taotluses osutatud vaatlusalusel perioodil. Anhui Jinhe väitis, et need andmed ei olnud konfidentsiaalsed, sest komisjon oli need esialgses uurimises avalikustanud. Lisaks väitis Anhui Jinhe, et vastavad andmed ei põhinenud tegelikult konfidentsiaalsetel äriandmetel, vaid taotluse esitaja hinnangutel, ja et nende andmete avaldamata jätmise aluseks ei saa olla ükski viide autoriõigustele. Lisaks nõudis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja teeks olulistest kahjunäitajatest sisuka kokkuvõtte, mis oleks piisavalt üksikasjalik, et konfidentsiaalselt esitatud andmetest oleks võimalik piisaval määral aru saada. Veel väitis ta, et selles taotluses on andmed kas konfidentsiaalsed või esitatud sisutühjade vahemike põhjal, millest ei nähtunud mingeid suundumusi, samas kui esialgses uurimises esitas komisjon need andmed indekseerituna. Seetõttu nõudis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja avalikustaks indekseeritud andmed liidu tarbimise, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise, turuosade, hindade allalöömise, tootmiskulude, kasumlikkuse, eksportmüügi ja toorainete kulude kohta. Samuti nõudis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja avaldaks sisuka kokkuvõtte oma praegusest kasumlikkuse tasemest ning osutaks, kas see oli läbivaatamisega seotud võrdlusperioodil üle 5 %, ning samuti indekseeritud andmed alates 2011. aastast, kuna taotluse esitaja viitas sellele aastale kui võrdluse tegemiseks asjakohasele aastale. |
| --- | --- |

(11)

Anhui Jinhe palus teatavate taotluses esitatud andmete ja nende sisuka kokkuvõtte avalikustamist. Eelkõige väitis ta, et taotluse esitaja pidanuks taotluse mittekonfidentsiaalses versioonis avalikustama andmed Hiinast pärit impordi kogumahu ja keskmiste hindade kohta taotluses osutatud vaatlusalusel perioodil. Anhui Jinhe väitis, et need andmed ei olnud konfidentsiaalsed, sest komisjon oli need esialgses uurimises avalikustanud. Lisaks väitis Anhui Jinhe, et vastavad andmed ei põhinenud tegelikult konfidentsiaalsetel äriandmetel, vaid taotluse esitaja hinnangutel, ja et nende andmete avaldamata jätmise aluseks ei saa olla ükski viide autoriõigustele. Lisaks nõudis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja teeks olulistest kahjunäitajatest sisuka kokkuvõtte, mis oleks piisavalt üksikasjalik, et konfidentsiaalselt esitatud andmetest oleks võimalik piisaval määral aru saada. Veel väitis ta, et selles taotluses on andmed kas konfidentsiaalsed või esitatud sisutühjade vahemike põhjal, millest ei nähtunud mingeid suundumusi, samas kui esialgses uurimises esitas komisjon need andmed indekseerituna. Seetõttu nõudis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja avalikustaks indekseeritud andmed liidu tarbimise, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamise, turuosade, hindade allalöömise, tootmiskulude, kasumlikkuse, eksportmüügi ja toorainete kulude kohta. Samuti nõudis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja avaldaks sisuka kokkuvõtte oma praegusest kasumlikkuse tasemest ning osutaks, kas see oli läbivaatamisega seotud võrdlusperioodil üle 5 %, ning samuti indekseeritud andmed alates 2011. aastast, kuna taotluse esitaja viitas sellele aastale kui võrdluse tegemiseks asjakohasele aastale.

| (12) | Oma vastuses väitis taotluse esitaja, et enamik teabest oli laadilt konfidentsiaalne, sest see põhines vaid ühe äriühingu andmetel, ja tema sõnul olid indeksivahemikud vajalikud selleks, et vältida aluseks olevate konfidentsiaalsete andmete rekonstrueerimist. Eelkõige väitis taotluse esitaja, et täpsete arvude esitamine Hiinast pärit impordi kogumahu kohta kombineerituna turuosade indekseerimisega võimaldaks rekonstrueerida liidu ainsa tootja müügi. Taotluse esitaja vaatas oma märkustes üle mittekonfidentsiaalsed andmed ja esitas lisateavet. Seejuures esitas taotluse esitaja koguimpordi mahuvahemikud ning lisateavet tarbimissuundumuste, toodangu ja turuosade indekseerimisvahemike, kasumlikkuse indekseerimise, muude kahjunäitajate (nagu laovarud, tööhõive, rahavood, investeeringud, netoinvesteeringute tasuvus) ja liidu tootja müügi muutumise kohta väljaspool liitu. Mis puudutab Anhui Jinhe soovitud ülejäänud andmeid, siis väitis taotluse esitaja, et taotluse mittekonfidentsiaalne versioon sisaldas piisavalt sisukat kokkuvõtet ja et lisateabe andmine ei oleks konfidentsiaalset teavet avaldamata võimalik. |
| --- | --- |

(12)

Oma vastuses väitis taotluse esitaja, et enamik teabest oli laadilt konfidentsiaalne, sest see põhines vaid ühe äriühingu andmetel, ja tema sõnul olid indeksivahemikud vajalikud selleks, et vältida aluseks olevate konfidentsiaalsete andmete rekonstrueerimist. Eelkõige väitis taotluse esitaja, et täpsete arvude esitamine Hiinast pärit impordi kogumahu kohta kombineerituna turuosade indekseerimisega võimaldaks rekonstrueerida liidu ainsa tootja müügi. Taotluse esitaja vaatas oma märkustes üle mittekonfidentsiaalsed andmed ja esitas lisateavet. Seejuures esitas taotluse esitaja koguimpordi mahuvahemikud ning lisateavet tarbimissuundumuste, toodangu ja turuosade indekseerimisvahemike, kasumlikkuse indekseerimise, muude kahjunäitajate (nagu laovarud, tööhõive, rahavood, investeeringud, netoinvesteeringute tasuvus) ja liidu tootja müügi muutumise kohta väljaspool liitu. Mis puudutab Anhui Jinhe soovitud ülejäänud andmeid, siis väitis taotluse esitaja, et taotluse mittekonfidentsiaalne versioon sisaldas piisavalt sisukat kokkuvõtet ja et lisateabe andmine ei oleks konfidentsiaalset teavet avaldamata võimalik.

| (13) | Vastuses taotluse esitaja läbivaadatud andmetele jäi Anhui Jinhe seisukohale, et taotlus ei sisaldanud piisavalt teavet, näiteks Hiinast või liidust pärit impordi mahu ja kaaliumatsesulfaami ülemaailmse nõudluse kohta. Anhui Jinhe väitis, et taotluse mittekonfidentsiaalse versiooni sisukuse analüüsimisel tuleks arvestada kaitseõigustega ning et temal ei olnud võimalik aru saada, kas taotluse esitaja väidetel oli üldse faktilist alust. |
| --- | --- |

(13)

Vastuses taotluse esitaja läbivaadatud andmetele jäi Anhui Jinhe seisukohale, et taotlus ei sisaldanud piisavalt teavet, näiteks Hiinast või liidust pärit impordi mahu ja kaaliumatsesulfaami ülemaailmse nõudluse kohta. Anhui Jinhe väitis, et taotluse mittekonfidentsiaalse versiooni sisukuse analüüsimisel tuleks arvestada kaitseõigustega ning et temal ei olnud võimalik aru saada, kas taotluse esitaja väidetel oli üldse faktilist alust.

| (14) | Taotluse esitaja ei nõustunud eespool esitatud väidetega ja leidis, et taotluse avalik versioon andis tema väidetele faktilise aluse ning et andmeid kärbiti juhtudel, kui indekseeritud suundumuste vahemikke ei olnud võimalik ilma konfidentsiaalset teavet avaldamata esitada. Eelkõige väitis taotluse esitaja, et taotluse mittekonfidentsiaalsest versioonist oli näha Hiinast pärit kaaliumatsesulfaami koguimpordi muutumine ja et Anhui Jinhe sai selle kohta märkusi esitada. Mis puudutab andmeid nõudluse kohta, siis väitis taotluse esitaja, et määruses, millega kehtestatakse ajutised meetmed Hiinast pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes, (7) ei osutatud liidu kogutarbimisele absoluutväärtuses, ning seega ei pidanud seda näitama ka taotluse esitaja. |
| --- | --- |

(14)

Taotluse esitaja ei nõustunud eespool esitatud väidetega ja leidis, et taotluse avalik versioon andis tema väidetele faktilise aluse ning et andmeid kärbiti juhtudel, kui indekseeritud suundumuste vahemikke ei olnud võimalik ilma konfidentsiaalset teavet avaldamata esitada. Eelkõige väitis taotluse esitaja, et taotluse mittekonfidentsiaalsest versioonist oli näha Hiinast pärit kaaliumatsesulfaami koguimpordi muutumine ja et Anhui Jinhe sai selle kohta märkusi esitada. Mis puudutab andmeid nõudluse kohta, siis väitis taotluse esitaja, et määruses, millega kehtestatakse ajutised meetmed Hiinast pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes, (7) ei osutatud liidu kogutarbimisele absoluutväärtuses, ning seega ei pidanud seda näitama ka taotluse esitaja.

7

| (15) | Tasub märkida, et kuna taotluse esitaja on ise ainus kaaliumatsesulfaami tootja liidus, tuli konfidentsiaalne teave esitada vahemike ja indeksitena, et mitte avaldada äriühingupõhist äriteavet. Komisjoni arvates olid taotluse esitaja märkustega täiendatud taotluse mittekonfidentsiaalses versioonis esitatud andmed piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust piisavalt hästi aru saada. Taotluse esitaja esitas sisuka kokkuvõtte vahemikega, mis olid tegelike arvudega võrreldes piisavalt kitsad, et võimaldada huvitatud isikutel hinnata impordi mahtu ja suundumusi. Seega oli Hiina eksportivatel tootjatel võimalik kasutada oma kaitseõigusi. |
| --- | --- |

(15)

Tasub märkida, et kuna taotluse esitaja on ise ainus kaaliumatsesulfaami tootja liidus, tuli konfidentsiaalne teave esitada vahemike ja indeksitena, et mitte avaldada äriühingupõhist äriteavet. Komisjoni arvates olid taotluse esitaja märkustega täiendatud taotluse mittekonfidentsiaalses versioonis esitatud andmed piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust piisavalt hästi aru saada. Taotluse esitaja esitas sisuka kokkuvõtte vahemikega, mis olid tegelike arvudega võrreldes piisavalt kitsad, et võimaldada huvitatud isikutel hinnata impordi mahtu ja suundumusi. Seega oli Hiina eksportivatel tootjatel võimalik kasutada oma kaitseõigusi.

| (16) | Anhui Jinhe väitel ei tõendanud taotlus liidu turu atraktiivsust, kuna sellest paistis, et Hiina eksportijate keskmised ekspordihinnad olid liidu ja muude turgude puhul ühed ja samad. Väidetavalt näitas see, et Hiina tootjatele oli ükskõik, kas müüa liitu või kolmandatesse riikidesse. Siinjuures viitas Anhui Jinhe bioetanooli (8) ja uurea (9) uurimistele, milles komisjon järeldas, et kui keskmised liitu suunduva ekspordi hinnad on kõrgemad kui kolmandate riikide turgude puhul, siis on liidu turg eksportivate tootjate jaoks atraktiivne. |
| --- | --- |

(16)

Anhui Jinhe väitel ei tõendanud taotlus liidu turu atraktiivsust, kuna sellest paistis, et Hiina eksportijate keskmised ekspordihinnad olid liidu ja muude turgude puhul ühed ja samad. Väidetavalt näitas see, et Hiina tootjatele oli ükskõik, kas müüa liitu või kolmandatesse riikidesse. Siinjuures viitas Anhui Jinhe bioetanooli (8) ja uurea (9) uurimistele, milles komisjon järeldas, et kui keskmised liitu suunduva ekspordi hinnad on kõrgemad kui kolmandate riikide turgude puhul, siis on liidu turg eksportivate tootjate jaoks atraktiivne.

8

9

| (17) | Sellega seoses väitis taotluse esitaja, et taotlus näitas selgelt, et liidu turg oli Hiina eksportivatele tootjatele atraktiivne, sest dumpinguvastaste meetmeteta oleksid nad liidu turul saavutanud suuremad müügimahud kui muudel turgudel. Samuti väitis taotluse esitaja, et enne dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist oli liidu turg Hiina tootjatele atraktiivne. |
| --- | --- |

(17)

Sellega seoses väitis taotluse esitaja, et taotlus näitas selgelt, et liidu turg oli Hiina eksportivatele tootjatele atraktiivne, sest dumpinguvastaste meetmeteta oleksid nad liidu turul saavutanud suuremad müügimahud kui muudel turgudel. Samuti väitis taotluse esitaja, et enne dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist oli liidu turg Hiina tootjatele atraktiivne.

| (18) | Komisjoni arvates nähtus taotlusest, et kui dumpinguvastastel meetmetel oleks lastud aeguda, oleks tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad suurendaksid märkimisväärselt liidu turule suunatud müügimahtu. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni arvates nähtus taotlusest, et kui dumpinguvastastel meetmetel oleks lastud aeguda, oleks tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad suurendaksid märkimisväärselt liidu turule suunatud müügimahtu.

| (19) | Samuti väitis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja väited turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta olid ilmselgelt ekslikud, sest taotluse esitaja tootmiskulud, mida kasutati taotluses turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamiseks, olid esialgse uurimisega võrreldes liiga suured ja neile ei saanud tugineda. Peale selle väitis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja oli oma hinnatasemeid esialgsest uurimisest alates oluliselt tõstnud ja et dumpinguvastased meetmed tõid talle liigset kasumit, mis oli kaugelt suurem kui esialgses uurimises dokumenteeritud kasum. Siinkohal viitas Anhui Jinhe ditsüaandiamiidi (10) ja uurea (11) uurimistele, kus komisjon lasi meetmetel liidu tootmisharu suurt kasumlikkust arvestades aeguda. Anhui Jinhe väitis ka, et liidu tootmisharu tootmisvõimsused olid täielikult rakendatud ning nendest ei piisanud liidu kasvava nõudluse rahuldamiseks, ja ta osutas ferrosiliitsiumi juhtumile, kus komisjon lõpetas meetmete rakendamise (12). Lisaks väitis Anhui Jinhe, et Hiina tootjate turuosa oli liidu turul keelavatele meetmetele vaatamata siiski veel [28–34 %], sest kasutajad on tarneahela ohutuse tagamiseks alati hoidnud kaht või enamat kaaliumatsesulfaami tarnijat, eriti pärast hiljutisi COVID-19st põhjustatud katkestusi. Viimaks rõhutas Anhui Jinhe, et liidu tootmisharu konkureeris Hiina impordiga edukalt kolmandate riikide turgudel, kus ei olnud kehtestatud meetmeid, ja müüs nendel turgudel märkimisväärseid koguseid. Anhui Jinhe väitel tõendas see, et taotluse esitaja suutis dumpinguvastaste meetmete puudumisel Hiina impordiga edukalt konkureerida, mis osutas sellele, et kahju tõenäoliselt ei kordu. |
| --- | --- |

(19)

Samuti väitis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja väited turuhinnast madalama hinnaga müügi kohta olid ilmselgelt ekslikud, sest taotluse esitaja tootmiskulud, mida kasutati taotluses turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamiseks, olid esialgse uurimisega võrreldes liiga suured ja neile ei saanud tugineda. Peale selle väitis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja oli oma hinnatasemeid esialgsest uurimisest alates oluliselt tõstnud ja et dumpinguvastased meetmed tõid talle liigset kasumit, mis oli kaugelt suurem kui esialgses uurimises dokumenteeritud kasum. Siinkohal viitas Anhui Jinhe ditsüaandiamiidi (10) ja uurea (11) uurimistele, kus komisjon lasi meetmetel liidu tootmisharu suurt kasumlikkust arvestades aeguda. Anhui Jinhe väitis ka, et liidu tootmisharu tootmisvõimsused olid täielikult rakendatud ning nendest ei piisanud liidu kasvava nõudluse rahuldamiseks, ja ta osutas ferrosiliitsiumi juhtumile, kus komisjon lõpetas meetmete rakendamise (12). Lisaks väitis Anhui Jinhe, et Hiina tootjate turuosa oli liidu turul keelavatele meetmetele vaatamata siiski veel [28–34 %], sest kasutajad on tarneahela ohutuse tagamiseks alati hoidnud kaht või enamat kaaliumatsesulfaami tarnijat, eriti pärast hiljutisi COVID-19st põhjustatud katkestusi. Viimaks rõhutas Anhui Jinhe, et liidu tootmisharu konkureeris Hiina impordiga edukalt kolmandate riikide turgudel, kus ei olnud kehtestatud meetmeid, ja müüs nendel turgudel märkimisväärseid koguseid. Anhui Jinhe väitel tõendas see, et taotluse esitaja suutis dumpinguvastaste meetmete puudumisel Hiina impordiga edukalt konkureerida, mis osutas sellele, et kahju tõenäoliselt ei kordu.

10

11

12

| (20) | Taotluse esitaja vaidlustas eespool esitatud väited. Taotluse esitaja kasutas enda väitel tegelikult kasumimarginaali, mille komisjon määras kindlaks tema taotluse esialgse uurimise turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutustes. Samuti tagasid dumpinguvastased tollimaksud taotluse esitaja väitel selle, et Hiinast pärit impordi hinnad olid mittekahjustaval tasemel. Taotluse esitaja väitis, et kui dumpinguvastased meetmed aeguvad, suurendavad Hiina eksportivad tootjad oma turuosa liidus sama protsendini kui mujal maailmas. Samuti esitas taotluse esitaja üksikasjalikud stsenaariumid, et näidata, kuidas mõjutaks tema äri see, kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastaks aeguda. |
| --- | --- |

(20)

Taotluse esitaja vaidlustas eespool esitatud väited. Taotluse esitaja kasutas enda väitel tegelikult kasumimarginaali, mille komisjon määras kindlaks tema taotluse esialgse uurimise turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutustes. Samuti tagasid dumpinguvastased tollimaksud taotluse esitaja väitel selle, et Hiinast pärit impordi hinnad olid mittekahjustaval tasemel. Taotluse esitaja väitis, et kui dumpinguvastased meetmed aeguvad, suurendavad Hiina eksportivad tootjad oma turuosa liidus sama protsendini kui mujal maailmas. Samuti esitas taotluse esitaja üksikasjalikud stsenaariumid, et näidata, kuidas mõjutaks tema äri see, kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastaks aeguda.

| (21) | Nagu kinnitas komisjoni analüüs, ei piisanud ühestki Anhui Jinhe mainitud elemendist, olid need siis faktiliselt õiged või mitte, seadmaks kahtluse alla järeldust, et taotlus sisaldas piisavalt tõendeid, mis näitavad, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja kahju kordumise. Need asjaolud tehti kindlaks parimate tõendite põhjal, mis olid taotluse esitajale sel ajal kättesaadavad, ning need on piisavalt representatiivsed ja usaldusväärsed. Lisaks uuriti Anhui Jinhe esitatud väiteid ja taotluse esitaja vastuväiteid uurimise käigus üksikasjalikult ning neid käsitletakse täiendavalt allpool. |
| --- | --- |

(21)

Nagu kinnitas komisjoni analüüs, ei piisanud ühestki Anhui Jinhe mainitud elemendist, olid need siis faktiliselt õiged või mitte, seadmaks kahtluse alla järeldust, et taotlus sisaldas piisavalt tõendeid, mis näitavad, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja kahju kordumise. Need asjaolud tehti kindlaks parimate tõendite põhjal, mis olid taotluse esitajale sel ajal kättesaadavad, ning need on piisavalt representatiivsed ja usaldusväärsed. Lisaks uuriti Anhui Jinhe esitatud väiteid ja taotluse esitaja vastuväiteid uurimise käigus üksikasjalikult ning neid käsitletakse täiendavalt allpool.

| (22) | Eespool kirjeldatu põhjal kinnitas komisjon, et taotluses esitati piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumist ja kahju kordumist, ning et seega olid alusmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud nõuded täidetud. |
| --- | --- |

(22)

Eespool kirjeldatu põhjal kinnitas komisjon, et taotluses esitati piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumist ja kahju kordumist, ning et seega olid alusmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud nõuded täidetud.

| (23) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes väitis Anhui Jinhe, et taotluses sisalduv teave kas ei olnud asjakohane (nt tõendid sulfaamhappega seotud moonutuste kohta viitasid väidetavatele uureaga seotud moonutustele ning tõendid kaaliumhüdroksiidiga seotud moonutuste kohta viitasid kaaliumisoolale) või ei tuginenud avalikult kättesaadavatele allikatele (nt äädikhappega seotud moonutuse aluseks on taotluse esitaja ostetud aruanne, mis ei ole samal ajal kooskõlas Hiina riigiaruandega). |
| --- | --- |

(23)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes väitis Anhui Jinhe, et taotluses sisalduv teave kas ei olnud asjakohane (nt tõendid sulfaamhappega seotud moonutuste kohta viitasid väidetavatele uureaga seotud moonutustele ning tõendid kaaliumhüdroksiidiga seotud moonutuste kohta viitasid kaaliumisoolale) või ei tuginenud avalikult kättesaadavatele allikatele (nt äädikhappega seotud moonutuse aluseks on taotluse esitaja ostetud aruanne, mis ei ole samal ajal kooskõlas Hiina riigiaruandega).

| (24) | Kuna sulfaamhapet toodetakse uureast ja kaaliumhüdroksiidi toodetakse kaaliumisoolast, avaldavad kõik tooraineid mõjutavad turumoonutused mõju ka lõpptootele. Veelgi enam, vastupidiselt Anhui väidetele viitab taotluse esitaja taotluses lisaks teisele konfidentsiaalsele allikale ka Hiina aruandele. Nagu taotluse esitaja osutas, oli riigiaruandes vastuolu Hiina äädikhappe tootmisvõimsuse rakendamist käsitleva teksti ja arvude vahel. Siiski ei ole Hiina aruanne ja konfidentsiaalne allikas omavahel vastuolus, sest taotluse esitajalt saadud ajakohastatud teave tootmisvõimsuse kohta, mida komisjon kontrollis, oli kooskõlas Hiina aruandes esitatud arvudega tootmisvõimsuse rakendamise kohta. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Kuna sulfaamhapet toodetakse uureast ja kaaliumhüdroksiidi toodetakse kaaliumisoolast, avaldavad kõik tooraineid mõjutavad turumoonutused mõju ka lõpptootele. Veelgi enam, vastupidiselt Anhui väidetele viitab taotluse esitaja taotluses lisaks teisele konfidentsiaalsele allikale ka Hiina aruandele. Nagu taotluse esitaja osutas, oli riigiaruandes vastuolu Hiina äädikhappe tootmisvõimsuse rakendamist käsitleva teksti ja arvude vahel. Siiski ei ole Hiina aruanne ja konfidentsiaalne allikas omavahel vastuolus, sest taotluse esitajalt saadud ajakohastatud teave tootmisvõimsuse kohta, mida komisjon kontrollis, oli kooskõlas Hiina aruandes esitatud arvudega tootmisvõimsuse rakendamise kohta. Seepärast lükati need väited tagasi.

1.6.1.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (25) | Pidades silmas asjaomase riigi tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et ta võib teha nende tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(25)

Pidades silmas asjaomase riigi tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et ta võib teha nende tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.6.2.   Hiina tootjate väljavõtteline uuring

Hiina tootjate väljavõtteline uuring

| (26) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks teised tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks teised tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (27) | Nõutud teabe esitasid kaks asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Arvestades seda vastuste väikest arvu, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik, ja teavitas kõiki huvitatud isikuid toimikusse lisatud teatega. Komisjon kutsus neid äriühinguid uurimises osalema ja saatis neile küsimustiku lingi. |
| --- | --- |

(27)

Nõutud teabe esitasid kaks asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Arvestades seda vastuste väikest arvu, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik, ja teavitas kõiki huvitatud isikuid toimikusse lisatud teatega. Komisjon kutsus neid äriühinguid uurimises osalema ja saatis neile küsimustiku lingi.

1.6.3.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (28) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(28)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (29) | Ükski sõltumatu importija ei esitanud nõutud teavet ega nõustunud kuuluma valimisse. |
| --- | --- |

(29)

Ükski sõltumatu importija ei esitanud nõutud teavet ega nõustunud kuuluma valimisse.

1.7.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (30) | Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (31) | Komisjon saatis küsimustiku lingid kahele eksportivale tootjale, kes valimisse kaasamise vormi tagasi saatsid. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (13). |
| --- | --- |

(31)

Komisjon saatis küsimustiku lingid kahele eksportivale tootjale, kes valimisse kaasamise vormi tagasi saatsid. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (13).

13

| (32) | Küsimustiku täielikud vastused saadi ühelt eksportivalt tootjalt ja ainsalt liidu tootjalt. |
| --- | --- |

(32)

Küsimustiku täielikud vastused saadi ühelt eksportivalt tootjalt ja ainsalt liidu tootjalt.

1.8.   Kontrollimine

Kontrollimine

| (33) | Komisjon kogus ja ristkontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulemiseks võetud meetmete („COVID-19 teade“) (14) tõttu ei olnud komisjonil aga võimalik teha kontrollkäike koostööd tegevate äriühingute valdustesse. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil videokonverentsi teel järgmiste äriühingute esitatud teavet: |
| --- | --- |

(33)

Komisjon kogus ja ristkontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulemiseks võetud meetmete („COVID-19 teade“) (14) tõttu ei olnud komisjonil aga võimalik teha kontrollkäike koostööd tegevate äriühingute valdustesse. Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil videokonverentsi teel järgmiste äriühingute esitatud teavet:

14

a)   liidu tootja

| — | Celanese Sales Germany GmbH, Celanese Production Germany GmbH & Co. KG Sulzbach, Saksamaa, ja Principal Operating Company Celanese Europe BV, Amsterdam, Madalmaad; |
| --- | --- |

—

Celanese Sales Germany GmbH, Celanese Production Germany GmbH & Co. KG Sulzbach, Saksamaa, ja Principal Operating Company Celanese Europe BV, Amsterdam, Madalmaad;

b)   HRV eksportiv tootja

| — | Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd, Chuzhou, Anhui. |
| --- | --- |

—

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd, Chuzhou, Anhui.

1.9.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (34) | 27. oktoobril 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtiva dumpinguvastase tollimaksu säilitada (edaspidi „lõplik avalikustamine“). Kõigile isikutele anti aega teha märkusi kõnealuse teatavakstegemise kohta ja taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

(34)

27. oktoobril 2021 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtiva dumpinguvastase tollimaksu säilitada (edaspidi „lõplik avalikustamine“). Kõigile isikutele anti aega teha märkusi kõnealuse teatavakstegemise kohta ja taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

| (35) | Märkusi saadi Anhui Jinhelt ja taotluse esitajalt. |
| --- | --- |

(35)

Märkusi saadi Anhui Jinhelt ja taotluse esitajalt.

| (36) | Kuulati ära Anhui Jinhe ja taotluse esitaja. |
| --- | --- |

(36)

Kuulati ära Anhui Jinhe ja taotluse esitaja.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (37) | Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises, nimelt kaaliumatsesulfaam (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62-3), mis on pärit on Hiina Rahvavabariigist ja mis praegu kuulub CN-koodi ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Kaaliumatsesulfaami tuntakse ka nimetuse atsesulfaam-K all. |
| --- | --- |

(37)

Vaatlusalune toode on sama mis esialgses uurimises, nimelt kaaliumatsesulfaam (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62-3), mis on pärit on Hiina Rahvavabariigist ja mis praegu kuulub CN-koodi ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). Kaaliumatsesulfaami tuntakse ka nimetuse atsesulfaam-K all.

| (38) | Kaaliumatsesulfaami kasutatakse sünteesmagusainena paljudes valdkondades, näiteks toiduainetes, jookides ja farmaatsiatoodetes. |
| --- | --- |

(38)

Kaaliumatsesulfaami kasutatakse sünteesmagusainena paljudes valdkondades, näiteks toiduainetes, jookides ja farmaatsiatoodetes.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (39) | Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise käigus, kinnitas aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode, |
| --- | --- | --- |

(39)

Nagu tehti kindlaks esialgse uurimise käigus, kinnitas aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode,

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (40) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (41) | Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(41)

Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

| (42) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus kaaliumatsesulfaami import HRVst, kuigi väiksemas mahus kui esialgse uurimise uurimisperioodil (st 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014). Vastavalt andmetele, mida liikmesriigid komisjonile alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt esitasid (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“), moodustas HRVst pärit kaaliumatsesulfaami import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [31–37 %] liidu turust, võrreldes [65–80 %] turuosaga esialgse uurimise ajal. Absoluutarvudes on HRVst pärit import alates esialgse uurimise uurimisperioodist langenud [47–56 %]. |
| --- | --- |

(42)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus kaaliumatsesulfaami import HRVst, kuigi väiksemas mahus kui esialgse uurimise uurimisperioodil (st 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014). Vastavalt andmetele, mida liikmesriigid komisjonile alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt esitasid (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“), moodustas HRVst pärit kaaliumatsesulfaami import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [31–37 %] liidu turust, võrreldes [65–80 %] turuosaga esialgse uurimise ajal. Absoluutarvudes on HRVst pärit import alates esialgse uurimise uurimisperioodist langenud [47–56 %].

| (43) | Nagu põhjenduses 32 mainitud, esitas küsimustikule vastuse vaid üks HRV eksportija/tootja, keda seetõttu käsitati uurimises koostööd tegevana. |
| --- | --- |

(43)

Nagu põhjenduses 32 mainitud, esitas küsimustikule vastuse vaid üks HRV eksportija/tootja, keda seetõttu käsitati uurimises koostööd tegevana.

3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (44) | Arvestades uurimise algatamise ajal kättesaadavaid piisavaid tõendeid, mis osutavad HRVs oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine selle riigi eksportivate tootjate suhtes, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. |
| --- | --- |

(44)

Arvestades uurimise algatamise ajal kättesaadavaid piisavaid tõendeid, mis osutavad HRVs oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine selle riigi eksportivate tootjate suhtes, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a.

| (45) | Selleks et koguda vajalikke andmeid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks, kutsus komisjon algatamisteates kõiki Hiina eksportivaid tootjaid üles esitama teavet kaaliumatsesulfaami tootmiseks kasutatavate sisendite kohta. Asjakohase teabe esitas üks Hiina eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(45)

Selleks et koguda vajalikke andmeid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks, kutsus komisjon algatamisteates kõiki Hiina eksportivaid tootjaid üles esitama teavet kaaliumatsesulfaami tootmiseks kasutatavate sisendite kohta. Asjakohase teabe esitas üks Hiina eksportiv tootja.

| (46) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei esitanud nõutud teavet. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei esitanud nõutud teavet. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses.

Euroopa Liidu Teatajas

| (47) | Eksportivalt tootjalt Anhui Jinhelt laekusid seisukohad alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(47)

Eksportivalt tootjalt Anhui Jinhelt laekusid seisukohad alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta.

| (48) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(48)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (49) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „kui [---] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(49)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „kui [---] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (50) | Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(50)

Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.2.1.   Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

3.2.1.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (51) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:






  — | asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtted, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; |
| --- | --- | --- |

(51)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „olulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:

—

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtted, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

| — | riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; |
| --- | --- |

—

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

| — | avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; |
| --- | --- |

—

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

| — | pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

| — | moonutatakse palgakulusid; |
| --- | --- |

—

moonutatakse palgakulusid;

| — | rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“. |
| --- | --- |

—

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“.

| (52) | Kuna artikli 2 lõike 6a punktis b esitatud loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Ühtlasi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamiseks kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kuna eksportiva riigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel. |
| --- | --- |

(52)

Kuna artikli 2 lõike 6a punktis b esitatud loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Ühtlasi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamiseks kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kuna eksportiva riigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel.

| (53) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „kui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“. Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud HRV kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (15) mis kinnitas valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Aruanne lisati uurimise algatamise etapis uurimistoimikule. |
| --- | --- |

(53)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „kui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“. Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud HRV kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (15) mis kinnitas valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Aruanne lisati uurimise algatamise etapis uurimistoimikule.

15

| (54) | Taotluse esitaja esitas peale aruande järelduste ka lisateavet, mis käsitles kaaliumatsesulfaami tootmiseks kasutatavaid tooraineid. Taotluse esitaja on tellinud aruande, et selgitada välja kaaliumatsesulfaami peamise tooraine vääveltrioksiidi omadused ja sellega seotud moonutused kahes Hiina provintsis, kus seda toodetakse, Jiangsus and Anhuis. Asjaomased tõendid hõlmavad keemiatööstuse 24. oktoobri 2016. aasta arengukava, milles seatakse eesmärgid ja tootmissihid, mis mõjutavad keemiasektori tarnemahte, sealhulgas seoses vääveltrioksiidi sulfoonimise ja kaaliumatsesulfaamiga ning Anhui provintsiga, viidates 14. märtsil 2018. aastal avaldatud HKP Anhui provintsikomitee ja Anhui provintsi rahvavalitsuse arvamustele kvaliteetse majanduse arengu edendamise kohta. Selles poliitikadokumendis kehtestatakse mitu poliitikaalgatust kvaliteetse majanduse arengu edendamiseks eelkõige Anhui provintsis, näiteks rahaliste stiimulite ja maksuvähenduste kasutamine, kui tööstus- ja logistikaettevõtjad tegutsevad kooskõlas struktuursete muudatuste keskse kataloogi „soodustatud“ tootmisharudega. Veel selgitas taotluse esitaja, kuidas riiginõukogu 2. detsembri 2005. aasta otsusega tööstuse restruktureerimise edendamist käsitlevate ajutiste meetmete rakendamise väljakuulutamise kohta määratletakse majandus- ja tööstuspoliitika eesmärgid ning suunatakse kõiki provintsivalitsusi määratlema konkreetseid meetmeid investeeringute suunamiseks. See hõlmab maad, laene, maksustamist, importi ja eksporti käsitleva poliitika toetamist. Samuti juhtis ta tähelepanu muudele riigi sekkumispoliitika vahenditele, nagu näiteks 2013. aasta jaanuaris välja antud tööstuses struktuurimuudatuste tegemise suuniskataloogile, milles tööstuse segmendid on jaotatud kui „soodustatud“, „piiratud“ ja „kõrvaldatud“. Vääveltrioksiidi sulfoonimine kuulub selles kataloogis kategooriasse „soodustatud“. |
| --- | --- |

(54)

Taotluse esitaja esitas peale aruande järelduste ka lisateavet, mis käsitles kaaliumatsesulfaami tootmiseks kasutatavaid tooraineid. Taotluse esitaja on tellinud aruande, et selgitada välja kaaliumatsesulfaami peamise tooraine vääveltrioksiidi omadused ja sellega seotud moonutused kahes Hiina provintsis, kus seda toodetakse, Jiangsus and Anhuis. Asjaomased tõendid hõlmavad keemiatööstuse 24. oktoobri 2016. aasta arengukava, milles seatakse eesmärgid ja tootmissihid, mis mõjutavad keemiasektori tarnemahte, sealhulgas seoses vääveltrioksiidi sulfoonimise ja kaaliumatsesulfaamiga ning Anhui provintsiga, viidates 14. märtsil 2018. aastal avaldatud HKP Anhui provintsikomitee ja Anhui provintsi rahvavalitsuse arvamustele kvaliteetse majanduse arengu edendamise kohta. Selles poliitikadokumendis kehtestatakse mitu poliitikaalgatust kvaliteetse majanduse arengu edendamiseks eelkõige Anhui provintsis, näiteks rahaliste stiimulite ja maksuvähenduste kasutamine, kui tööstus- ja logistikaettevõtjad tegutsevad kooskõlas struktuursete muudatuste keskse kataloogi „soodustatud“ tootmisharudega. Veel selgitas taotluse esitaja, kuidas riiginõukogu 2. detsembri 2005. aasta otsusega tööstuse restruktureerimise edendamist käsitlevate ajutiste meetmete rakendamise väljakuulutamise kohta määratletakse majandus- ja tööstuspoliitika eesmärgid ning suunatakse kõiki provintsivalitsusi määratlema konkreetseid meetmeid investeeringute suunamiseks. See hõlmab maad, laene, maksustamist, importi ja eksporti käsitleva poliitika toetamist. Samuti juhtis ta tähelepanu muudele riigi sekkumispoliitika vahenditele, nagu näiteks 2013. aasta jaanuaris välja antud tööstuses struktuurimuudatuste tegemise suuniskataloogile, milles tööstuse segmendid on jaotatud kui „soodustatud“, „piiratud“ ja „kõrvaldatud“. Vääveltrioksiidi sulfoonimine kuulub selles kataloogis kategooriasse „soodustatud“.

| (55) | Taotluses mainitakse ka dokumenti pealkirjaga „Sulphur Trioxide’s Export Tax and VAT Refund Withdrawal“ („Vääveltrioksiidi ekspordimaks ja käibemaksutagastuse tühistamine“), milles määratakse, et ekspordiga seotud käibemaksukulu on 13 %, mis põhjustab ekspordipiiranguid. |
| --- | --- |

(55)

Taotluses mainitakse ka dokumenti pealkirjaga „Sulphur Trioxide’s Export Tax and VAT Refund Withdrawal“ („Vääveltrioksiidi ekspordimaks ja käibemaksutagastuse tühistamine“), milles määratakse, et ekspordiga seotud käibemaksukulu on 13 %, mis põhjustab ekspordipiiranguid.

| (56) | Elektri, gaasi, voolu ja vee puhul selgitati taotluses hinnakontrollimeetmete rolli Jiangsu ja Anhui provintsides ning juhiti lisaks tähelepanu riigi- ja provintsipoolsetele sekkumistele kivisöesektoris. 1. veebruaril 2016. aastal välja antud dokumendis peakirjaga „Opinions of the State Council on the Reduction of Overcapacity in the Coal Industry and its Development“ („Riiginõukogu arvamused liigse tootmisvõimsuse vähendamise kohta kivisöetööstuses ja selle arendamise kohta“) kinnitatakse liigse tootmisvõimsuse probleemi ja ka märkimisväärset riigipoolset sekkumist selle sektori turul. |
| --- | --- |

(56)

Elektri, gaasi, voolu ja vee puhul selgitati taotluses hinnakontrollimeetmete rolli Jiangsu ja Anhui provintsides ning juhiti lisaks tähelepanu riigi- ja provintsipoolsetele sekkumistele kivisöesektoris. 1. veebruaril 2016. aastal välja antud dokumendis peakirjaga „Opinions of the State Council on the Reduction of Overcapacity in the Coal Industry and its Development“ („Riiginõukogu arvamused liigse tootmisvõimsuse vähendamise kohta kivisöetööstuses ja selle arendamise kohta“) kinnitatakse liigse tootmisvõimsuse probleemi ja ka märkimisväärset riigipoolset sekkumist selle sektori turul.

| (57) | Viimaks loetletakse taotluses üles konkreetsed toetused äriühingule Nantong Acetic Acid, mis on seotud kaaliumatsesulfaami tootja Nantong Hongxiniga. Nantong Acetic Acidi avaliku teadaande ja Nantong Acetic Acidi 2018. aasta aruande kohaselt saab Nantong Acetic Acid kõrg- või uue tehnoloogia soodustulumaksu programmi raames ettevõtte soodustulumaksust 15 % (mitte 25 %). |
| --- | --- |

(57)

Viimaks loetletakse taotluses üles konkreetsed toetused äriühingule Nantong Acetic Acid, mis on seotud kaaliumatsesulfaami tootja Nantong Hongxiniga. Nantong Acetic Acidi avaliku teadaande ja Nantong Acetic Acidi 2018. aasta aruande kohaselt saab Nantong Acetic Acid kõrg- või uue tehnoloogia soodustulumaksu programmi raames ettevõtte soodustulumaksust 15 % (mitte 25 %).

| (58) | Lisaks osutati taotluses moonutustele, mis määrati kindlaks aruandes, mis käsitles muid kaaliumatsesulfaami tootmiseks kasutatavaid tooraineid, nagu diketeen, sulfaamhape, trietüülamiin, kaaliumhüdroksiid, äädikhape, diklorometaan ja ammoniaak. Tõepoolest, taotluses esitati tõendeid liigse tootmisvõimsuse kohta keemiasektoris, mis näitasid, et Hiina äädikhappe tootmisvõimsuse rakendamise määr oli 2019. aasta neljandas kvartalis ligikaudu 69 %, kusjuures taotluses esitatud prognoosi kohaselt pidi see 2020. aasta esimeses kvartalis olema ligikaudu 63 % ning tõusma 2020. aasta lõpuks ligikaudu 67 %ni. Lisaks liigsele tootmisvõimsusele kohaldatakse Hiina äädikhappe tootmisse investeerimisele tööstuse ümberkujundamise suuniskataloogi (2013. aastal läbi vaadatud) kohaseid kontrolle. Need kaks elementi üheskoos moonutavad Hiina äädikhappeturgu ning seetõttu ka tootmisahela järgmist etappi ehk diketeeni tootmist. |
| --- | --- |

(58)

Lisaks osutati taotluses moonutustele, mis määrati kindlaks aruandes, mis käsitles muid kaaliumatsesulfaami tootmiseks kasutatavaid tooraineid, nagu diketeen, sulfaamhape, trietüülamiin, kaaliumhüdroksiid, äädikhape, diklorometaan ja ammoniaak. Tõepoolest, taotluses esitati tõendeid liigse tootmisvõimsuse kohta keemiasektoris, mis näitasid, et Hiina äädikhappe tootmisvõimsuse rakendamise määr oli 2019. aasta neljandas kvartalis ligikaudu 69 %, kusjuures taotluses esitatud prognoosi kohaselt pidi see 2020. aasta esimeses kvartalis olema ligikaudu 63 % ning tõusma 2020. aasta lõpuks ligikaudu 67 %ni. Lisaks liigsele tootmisvõimsusele kohaldatakse Hiina äädikhappe tootmisse investeerimisele tööstuse ümberkujundamise suuniskataloogi (2013. aastal läbi vaadatud) kohaseid kontrolle. Need kaks elementi üheskoos moonutavad Hiina äädikhappeturgu ning seetõttu ka tootmisahela järgmist etappi ehk diketeeni tootmist.

| (59) | Veelgi enam, taotluses mainiti riigi sekkumist Hebei provintsi naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukava poliitikaeesmärkidesse ja sihtidesse. Kavas rõhutatakse, kuidas Hiina riik kontrollib väävli kaevandamist ning seab piire väävelhappetoodangu turule sisenemisele. Väävli kaevandamise suhtes kontrollimeetmete kehtestamisega ning väävelhappe tootmisse investeerimise piiramisega moonutab Hiina valitsus mitte üksnes nende kahe toote turgu, vaid ka vääveltrioksiidi tootmise turgu. |
| --- | --- |

(59)

Veelgi enam, taotluses mainiti riigi sekkumist Hebei provintsi naftakeemiatööstuse 13. viisaastakukava poliitikaeesmärkidesse ja sihtidesse. Kavas rõhutatakse, kuidas Hiina riik kontrollib väävli kaevandamist ning seab piire väävelhappetoodangu turule sisenemisele. Väävli kaevandamise suhtes kontrollimeetmete kehtestamisega ning väävelhappe tootmisse investeerimise piiramisega moonutab Hiina valitsus mitte üksnes nende kahe toote turgu, vaid ka vääveltrioksiidi tootmise turgu.

| (60) | Lisaks viidatakse taotluses muud liiki riigipoolsele sekkumisele uurea turul, näiteks uurea puhul kehtestatud rangete impordikvootidele ja ekspordimaksudele. Uurea on tootmisahela eelneva etapi tooraine, mida kasutatakse vääveltrioksiidi ja väävelhappe kõrval sulfaamhappe tootmiseks. Veelgi enam, alates 1. juulist 2005 on Hiina valitsus vabastanud uurea riigisisese müügi käibemaksust. Viimaks sekkus Hiina valitsus turule alates 2004. aastast toimiva riikliku väetisesüsteemi kaudu. Aruande kohaselt saavad uurea tootjad kasu elektri soodusmääradest ning raudteetranspordi soodushindadest. |
| --- | --- |

(60)

Lisaks viidatakse taotluses muud liiki riigipoolsele sekkumisele uurea turul, näiteks uurea puhul kehtestatud rangete impordikvootidele ja ekspordimaksudele. Uurea on tootmisahela eelneva etapi tooraine, mida kasutatakse vääveltrioksiidi ja väävelhappe kõrval sulfaamhappe tootmiseks. Veelgi enam, alates 1. juulist 2005 on Hiina valitsus vabastanud uurea riigisisese müügi käibemaksust. Viimaks sekkus Hiina valitsus turule alates 2004. aastast toimiva riikliku väetisesüsteemi kaudu. Aruande kohaselt saavad uurea tootjad kasu elektri soodusmääradest ning raudteetranspordi soodushindadest.

| (61) | Aruandele viidates osutati taotluses, et kaaliumisool on loetletud toorainena 13. mineraalsete maavarade viisaastakukavas, mis sisaldab erinevate mineraalirühmade kohta mitmeid üksikasjalikke sätteid. Komisjoni aruande rubriigis „Fosfor“ on leitud, et üks eesmärk on kooskõlas toiduohutuse strateegiaga stabiliseerida selliste põllumajanduses kasutatavate oluliste mineraalsete maavarade varusid nagu fosfor, väävel ja kaalium. Veelgi enam, aruandes mainitakse muude artiklite hulgas, mille suhtes kohaldatakse ekspordimakse, ka potast ja teisi töötlemata kaaliumisooli. Riigi sekkumised, mida taotluses on veel mainitud, puudutavad ka ammoniaaki ehk veel üht toorainet, mida ostetakse väävelhappejäätmete ringlussevõtuks. |
| --- | --- |

(61)

Aruandele viidates osutati taotluses, et kaaliumisool on loetletud toorainena 13. mineraalsete maavarade viisaastakukavas, mis sisaldab erinevate mineraalirühmade kohta mitmeid üksikasjalikke sätteid. Komisjoni aruande rubriigis „Fosfor“ on leitud, et üks eesmärk on kooskõlas toiduohutuse strateegiaga stabiliseerida selliste põllumajanduses kasutatavate oluliste mineraalsete maavarade varusid nagu fosfor, väävel ja kaalium. Veelgi enam, aruandes mainitakse muude artiklite hulgas, mille suhtes kohaldatakse ekspordimakse, ka potast ja teisi töötlemata kaaliumisooli. Riigi sekkumised, mida taotluses on veel mainitud, puudutavad ka ammoniaaki ehk veel üht toorainet, mida ostetakse väävelhappejäätmete ringlussevõtuks.

| (62) | Nagu taotluse esitaja veel osutas, siis aruande kohaselt möönis Hiina valitsus ise, et elektrimüügile ei ole veel loodud tõhusat konkurentsimehhanismi. See näitab, et Hiinas esinevad tööstuslikuks kasutuseks tarnitava elektri turul olulised moonutused. Viimaks mainiti taotluses muid valdkondi, kus riigi sekkumine mõjutab Hiina tööstusettevõtja kulusid, näiteks juurdepääs maakasutusõigusele (aruande 9. peatükk), juurdepääs kapitalile ja rahastamisele (aruande 11. peatükk) ning tööturg (aruande 13. peatükk). |
| --- | --- |

(62)

Nagu taotluse esitaja veel osutas, siis aruande kohaselt möönis Hiina valitsus ise, et elektrimüügile ei ole veel loodud tõhusat konkurentsimehhanismi. See näitab, et Hiinas esinevad tööstuslikuks kasutuseks tarnitava elektri turul olulised moonutused. Viimaks mainiti taotluses muid valdkondi, kus riigi sekkumine mõjutab Hiina tööstusettevõtja kulusid, näiteks juurdepääs maakasutusõigusele (aruande 9. peatükk), juurdepääs kapitalile ja rahastamisele (aruande 11. peatükk) ning tööturg (aruande 13. peatükk).

| (63) | Nagu on märgitud põhjenduses 46, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja taotluse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(63)

Nagu on märgitud põhjenduses 46, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja taotluse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

| (64) | Selle kohta saadi märkusi koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt Anhui Jinhelt, kes väitis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise põhjenduseks esitatud väide on alusetu ega kehti selle äriühingu kohta. Anhui Jinhe väitis, et taotluse esitaja tellitud aruandes esitatud väited diketeeni, vääveltrioksiidi ja väävelhappega seotud moonutuste kohta ei ole Anhui Jinhe puhul asjakohased, sest Anhui Jinhe toodab neid sisendeid ettevõttesiseselt. Asjakohased eelneva etapi toorained on jää-äädikhape, sulfaamhape ja kaaliumhüdroksiid. |
| --- | --- |

(64)

Selle kohta saadi märkusi koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt Anhui Jinhelt, kes väitis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise põhjenduseks esitatud väide on alusetu ega kehti selle äriühingu kohta. Anhui Jinhe väitis, et taotluse esitaja tellitud aruandes esitatud väited diketeeni, vääveltrioksiidi ja väävelhappega seotud moonutuste kohta ei ole Anhui Jinhe puhul asjakohased, sest Anhui Jinhe toodab neid sisendeid ettevõttesiseselt. Asjakohased eelneva etapi toorained on jää-äädikhape, sulfaamhape ja kaaliumhüdroksiid.

| (65) | Sellega seoses viitas Anhui Jinhe komisjoni hiljutisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktide a ja c kohasele tavale, nagu näiteks pressitud alumiiniumi juhtumis, (16) mille kohaselt nõutakse eksportivatelt tootjatelt moonutamata hindade ja kulude kohta tõendite esitamist, et teha kindlaks, et nende omamaiseid kulusid ei mõjuta olulised moonutused. Äriühing väitis, et asjaomaste toorainete omamaised hinnad lähtuvad turust ja need on valitsevate turutingimuste alusel läbi räägitud. Eeskätt esitas äriühing tõendid, võrreldes oma hindu andmebaasi COMTRADE alusel Türgi omadega, tõendamaks, et rahvusvaheliste hindadega võrreldes madalamad jää-äädikhappe, sulfaamhappe ja kaaliumhüdroksiidi sisendihinnad tulenevad peamiselt Hiina palju väiksematest transpordikuludest, sest äriühing tugineb eranditult omamaistele varudele. |
| --- | --- |

(65)

Sellega seoses viitas Anhui Jinhe komisjoni hiljutisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktide a ja c kohasele tavale, nagu näiteks pressitud alumiiniumi juhtumis, (16) mille kohaselt nõutakse eksportivatelt tootjatelt moonutamata hindade ja kulude kohta tõendite esitamist, et teha kindlaks, et nende omamaiseid kulusid ei mõjuta olulised moonutused. Äriühing väitis, et asjaomaste toorainete omamaised hinnad lähtuvad turust ja need on valitsevate turutingimuste alusel läbi räägitud. Eeskätt esitas äriühing tõendid, võrreldes oma hindu andmebaasi COMTRADE alusel Türgi omadega, tõendamaks, et rahvusvaheliste hindadega võrreldes madalamad jää-äädikhappe, sulfaamhappe ja kaaliumhüdroksiidi sisendihinnad tulenevad peamiselt Hiina palju väiksematest transpordikuludest, sest äriühing tugineb eranditult omamaistele varudele.

16

| (66) | Peale selle väitis äriühing, et ta ei tegutse eksportiva riigi ametiasutuste kontrolli all. Ka väitis äriühing, et riik ei ole sekkunud kaaliumatsesulfaami tootmise sisendite hindadesse ega kuludesse. Nende väidetega seotud vastuväiteid käsitletakse punktides 3.2.1.3 ja 3.2.1.4. |
| --- | --- |

(66)

Peale selle väitis äriühing, et ta ei tegutse eksportiva riigi ametiasutuste kontrolli all. Ka väitis äriühing, et riik ei ole sekkunud kaaliumatsesulfaami tootmise sisendite hindadesse ega kuludesse. Nende väidetega seotud vastuväiteid käsitletakse punktides 3.2.1.3 ja 3.2.1.4.

| (67) | Eksportiv tootja juhtis oma märkustes tähelepanu veel sellele, et artikli 2 lõige 6a ei ole kooskõlas WTO dumpinguvastase lepinguga. Seda seetõttu, et esiteks tunnistatakse dumpinguvastase lepingu punktis 2.2 kolme stsenaariumi, mis võimaldavad arvutada normaalväärtust: i) müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse käigus, ii) turuolukord on eriline või iii) väikese müügimahu tõttu siseturul ei ole selline müük tüüpiline. Anhui Jinhe väitis, et olulised moonutused ei vasta ühelegi neist kolmest kriteeriumist. Lisaks väitis ta, et isegi kui oluliste moonutuste mõistet võiks pidada eespool nimetatud teise kriteeriumi alla kuuluvaks, kinnitas WTO vaekogu juhtumis „DS529 Australia – Anti-Dumping Measures on A4 Copy Paper“, et asjaolu, et vaatlusaluse toote omamaiseid hindu ja selle sisendeid mõjutavad valitsuse moonutused, ei olnud piisav, et pidada siseturu müügi ja eksportmüügi nõuetekohast võrdlemist mõjutatuks „erilisest turuolukorrast“. Lisaks märkis Anhui Jinhe, et komisjon arvutab normaalväärtust süstemaatiliselt, kuid ta peaks kontrollima igal üksikjuhul eraldi, kas täidetud on dumpinguvastase lepingu punktis 2.2 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(67)

Eksportiv tootja juhtis oma märkustes tähelepanu veel sellele, et artikli 2 lõige 6a ei ole kooskõlas WTO dumpinguvastase lepinguga. Seda seetõttu, et esiteks tunnistatakse dumpinguvastase lepingu punktis 2.2 kolme stsenaariumi, mis võimaldavad arvutada normaalväärtust: i) müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse käigus, ii) turuolukord on eriline või iii) väikese müügimahu tõttu siseturul ei ole selline müük tüüpiline. Anhui Jinhe väitis, et olulised moonutused ei vasta ühelegi neist kolmest kriteeriumist. Lisaks väitis ta, et isegi kui oluliste moonutuste mõistet võiks pidada eespool nimetatud teise kriteeriumi alla kuuluvaks, kinnitas WTO vaekogu juhtumis „DS529 Australia – Anti-Dumping Measures on A4 Copy Paper“, et asjaolu, et vaatlusaluse toote omamaiseid hindu ja selle sisendeid mõjutavad valitsuse moonutused, ei olnud piisav, et pidada siseturu müügi ja eksportmüügi nõuetekohast võrdlemist mõjutatuks „erilisest turuolukorrast“. Lisaks märkis Anhui Jinhe, et komisjon arvutab normaalväärtust süstemaatiliselt, kuid ta peaks kontrollima igal üksikjuhul eraldi, kas täidetud on dumpinguvastase lepingu punktis 2.2 sätestatud tingimused.

| (68) | Anhui Jinhe väitis ka, et dumpinguvastase lepingu punkti 2.2 kohaselt peab normaalväärtuse arvutamine kajastama „kulu päritoluriigis“, nagu kinnitasid WTO juhtumid „DS529 Australia – Anti-Dumping Measures on A4 Copy Paper“ ja „DS473 European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina“. Samuti väitis Anhui Jinhe, et normaalväärtus tuleks arvutada kooskõlas dumpinguvastase lepingu punkti 2.2.1.1 nõuetega, ning lisas, et WTO juhtumis „DS427 China – Anti-Dumping and Countervailing Duty Measures on Broiler Products from the United States“ tehtud järeldustes nõuti, et uurivad ametiasutused võtaksid arvesse eksportivate tootjate registreeritud kulusid, välja arvatud juhul, kui need ei ole kooskõlas üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või ei kajasta põhjendatult vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid. Alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole Anhui Jinhe sõnul kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.1.1, sest eksportiva tootja kulusid eiratakse süstemaatiliselt, olenemata sellest, kas dokumenteeritud kulud vastavad kahele eespool esitatud tingimusele. |
| --- | --- |

(68)

Anhui Jinhe väitis ka, et dumpinguvastase lepingu punkti 2.2 kohaselt peab normaalväärtuse arvutamine kajastama „kulu päritoluriigis“, nagu kinnitasid WTO juhtumid „DS529 Australia – Anti-Dumping Measures on A4 Copy Paper“ ja „DS473 European Union – Anti-Dumping Measures on Biodiesel from Argentina“. Samuti väitis Anhui Jinhe, et normaalväärtus tuleks arvutada kooskõlas dumpinguvastase lepingu punkti 2.2.1.1 nõuetega, ning lisas, et WTO juhtumis „DS427 China – Anti-Dumping and Countervailing Duty Measures on Broiler Products from the United States“ tehtud järeldustes nõuti, et uurivad ametiasutused võtaksid arvesse eksportivate tootjate registreeritud kulusid, välja arvatud juhul, kui need ei ole kooskõlas üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või ei kajasta põhjendatult vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid. Alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole Anhui Jinhe sõnul kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.1.1, sest eksportiva tootja kulusid eiratakse süstemaatiliselt, olenemata sellest, kas dokumenteeritud kulud vastavad kahele eespool esitatud tingimusele.

| (69) | Komisjon leidis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Nagu apellatsioonikogu on sõnaselgelt selgitanud juhtumis DS473, lubatakse WTO õigusega kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Komisjon tuletas meelde, et juhtumid „DS529 Australia – Anti-Dumping Measures on A4 Copy Paper“ ja „DS427 China – Broiler Products“ (artikkel 21.5 – USA) ei puuduta alusmääruse artikli 2 lõike 6a tõlgendamist ega selle kohaldamise tingimusi. Lisaks erinevad nende juhtumite faktilised olukorrad sellest olukorrast ja kriteeriumidest, millest tulenevalt kohaldatakse nimetatud alusmääruse sätte kohast metoodikat seoses oluliste moonutuste olemasoluga ekspordiriigis. Alusmääruse artikli 2 lõikes 6a on sätestatud, et üksnes juhul, kui tuvastatakse olulised moonutused ning need mõjutavad kulusid ja hindu, arvutatakse normaalväärtus, võttes aluseks moonutamata kulud ja hinnad võrdlusriigis või rahvusvahelise võrdlusaluse. Igal juhul on alusmääruse artikli 2 lõike 6a teise lõigu kolmandas taandes sätestatud võimalus kasutada omamaiseid kulusid juhul, kui on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon leidis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Nagu apellatsioonikogu on sõnaselgelt selgitanud juhtumis DS473, lubatakse WTO õigusega kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Komisjon tuletas meelde, et juhtumid „DS529 Australia – Anti-Dumping Measures on A4 Copy Paper“ ja „DS427 China – Broiler Products“ (artikkel 21.5 – USA) ei puuduta alusmääruse artikli 2 lõike 6a tõlgendamist ega selle kohaldamise tingimusi. Lisaks erinevad nende juhtumite faktilised olukorrad sellest olukorrast ja kriteeriumidest, millest tulenevalt kohaldatakse nimetatud alusmääruse sätte kohast metoodikat seoses oluliste moonutuste olemasoluga ekspordiriigis. Alusmääruse artikli 2 lõikes 6a on sätestatud, et üksnes juhul, kui tuvastatakse olulised moonutused ning need mõjutavad kulusid ja hindu, arvutatakse normaalväärtus, võttes aluseks moonutamata kulud ja hinnad võrdlusriigis või rahvusvahelise võrdlusaluse. Igal juhul on alusmääruse artikli 2 lõike 6a teise lõigu kolmandas taandes sätestatud võimalus kasutada omamaiseid kulusid juhul, kui on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi.

| (70) | Veel väitis Anhui Jinhe, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.2. Ta tõi esile, et apellatsioonikogu kinnitas juhtumis „DS219 EC – Tube or Pipe Fittings“, et uuriv ametiasutus on kohustatud kasutama eksportivate tootjate tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, kui sellised andmed on olemas. Anhui Jinhe väitis seetõttu, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.2. |
| --- | --- |

(70)

Veel väitis Anhui Jinhe, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.2. Ta tõi esile, et apellatsioonikogu kinnitas juhtumis „DS219 EC – Tube or Pipe Fittings“, et uuriv ametiasutus on kohustatud kasutama eksportivate tootjate tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, kui sellised andmed on olemas. Anhui Jinhe väitis seetõttu, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.2.

| (71) | Komisjon märkis, et kui tehakse kindlaks, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaste oluliste moonutuste olemasolu tõttu ekspordiriigis ei ole asjakohane kasutada eksportiva riigi omamaiseid hindu ja kulusid, arvutatakse normaalväärtus iga eksportiva tootja puhul moonutamata hindade või asjakohase võrdlusriigi võrdlusaluste põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Nagu eespool selgitatud, on omamaiste kulude kasutamine alusmääruse sama sätte alusel lubatud vaid juhul, kui on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Selles kontekstis oli eksportivatel tootjatel võimalus esitada tõendeid selle kohta, et nende individuaalsed müügi-, üld- ja halduskulud ja/või muud sisendkulud olid tegelikult moonutamata. Nagu aga tõestati punktides 3.2.1.2–3.2.1.9, on komisjon kindlaks teinud, et kaaliumatsesulfaami tootmisharus esineb moonutusi, ning ei esitatud kindlaid tõendeid selle kohta, et üksikute eksportivate tootjate tootmistegureid ei ole moonutatud. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon märkis, et kui tehakse kindlaks, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaste oluliste moonutuste olemasolu tõttu ekspordiriigis ei ole asjakohane kasutada eksportiva riigi omamaiseid hindu ja kulusid, arvutatakse normaalväärtus iga eksportiva tootja puhul moonutamata hindade või asjakohase võrdlusriigi võrdlusaluste põhjal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Nagu eespool selgitatud, on omamaiste kulude kasutamine alusmääruse sama sätte alusel lubatud vaid juhul, kui on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Selles kontekstis oli eksportivatel tootjatel võimalus esitada tõendeid selle kohta, et nende individuaalsed müügi-, üld- ja halduskulud ja/või muud sisendkulud olid tegelikult moonutamata. Nagu aga tõestati punktides 3.2.1.2–3.2.1.9, on komisjon kindlaks teinud, et kaaliumatsesulfaami tootmisharus esineb moonutusi, ning ei esitatud kindlaid tõendeid selle kohta, et üksikute eksportivate tootjate tootmistegureid ei ole moonutatud. Seetõttu lükati need väited tagasi.

| (72) | Viimaks väitis Anhui Jinhe, et komisjon oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt kohustatud tegema äriühingu- ja kulupõhise analüüsi. Seetõttu oleks tulnud Anhui Jinhe kohta tema esitatud küsimustiku põhjal konkreetne analüüs teha. |
| --- | --- |

(72)

Viimaks väitis Anhui Jinhe, et komisjon oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt kohustatud tegema äriühingu- ja kulupõhise analüüsi. Seetõttu oleks tulnud Anhui Jinhe kohta tema esitatud küsimustiku põhjal konkreetne analüüs teha.

| (73) | Komisjon märkis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks alust andvate oluliste moonutuste olemasolu on kindlaks tehtud kogu riigi tasandil. Kui oluliste moonutuste olemasolu on kindlaks tehtud, kohaldatakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätteid a priori kõigi HRV eksportivate tootjate suhtes ning need puudutavad kõiki kulusid seoses nende tootmisteguritega. Igal juhul nähakse alusmääruse sama sättega ette, et kasutatakse omamaiseid kulusid, mille puhul on tehtud kindlaks, et neid ei mõjuta olulised moonutused. Ühegi omamaise kulu puhul ei ole aga täpsete ja asjakohaste tõendite alusel kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Eelkõige ei esitanud eksportivad tootjad täpseid ja asjakohaseid tõendeid selle kohta, et hinnad ja kulud ei ole moonutatud. Igal juhul kajastavad Anhui Jinhega seotud arvutused andmeid, mida äriühing ise esitas, sealhulgas tootmistegureid ja summasid, millest äriühing vastuses küsimustikule teatas, võttes aga nõuetekohaselt arvesse oluliste moonutuste olemasolu HRVs ja nende mõju kooskõlas alusmääruse sätetega, eelkõige alusmääruse artikli 2 lõikega 6a. Seega lükati need vastuväited tagasi. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon märkis, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks alust andvate oluliste moonutuste olemasolu on kindlaks tehtud kogu riigi tasandil. Kui oluliste moonutuste olemasolu on kindlaks tehtud, kohaldatakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätteid a priori kõigi HRV eksportivate tootjate suhtes ning need puudutavad kõiki kulusid seoses nende tootmisteguritega. Igal juhul nähakse alusmääruse sama sättega ette, et kasutatakse omamaiseid kulusid, mille puhul on tehtud kindlaks, et neid ei mõjuta olulised moonutused. Ühegi omamaise kulu puhul ei ole aga täpsete ja asjakohaste tõendite alusel kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud. Eelkõige ei esitanud eksportivad tootjad täpseid ja asjakohaseid tõendeid selle kohta, et hinnad ja kulud ei ole moonutatud. Igal juhul kajastavad Anhui Jinhega seotud arvutused andmeid, mida äriühing ise esitas, sealhulgas tootmistegureid ja summasid, millest äriühing vastuses küsimustikule teatas, võttes aga nõuetekohaselt arvesse oluliste moonutuste olemasolu HRVs ja nende mõju kooskõlas alusmääruse sätetega, eelkõige alusmääruse artikli 2 lõikega 6a. Seega lükati need vastuväited tagasi.

a priori

| (74) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes kordas Anhui Jinhe eespool põhjendustes 67 ja 68 avaldatud väiteid alusmääruse artikli 2 lõike 6a vastavuse kohta WTO õigusele. Ta väitis, et Euroopa Komisjon peaks loobuma artikli 2 lõike 6a metoodika kohaldamisest või täpselt selgitama, kuidas seda metoodikat saab kohaldada kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktides 2.2, 2.2.1.1 ja 2.2.2 sätestatud kohustustega. Anhui Jinhe väitel saanuks komisjon rekonstrueerida normaalväärtuse üksnes siis, kui esineks üks kolmest punktis 2.2 kirjeldatud tingimusest. Kui komisjon tugineb teisele (või kolmandale) tingimusele, peab ta uurima, kas riigisisese ja ekspordihinna „nõuetekohane võrdlus“ on lubatud või mitte. |
| --- | --- |

(74)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes kordas Anhui Jinhe eespool põhjendustes 67 ja 68 avaldatud väiteid alusmääruse artikli 2 lõike 6a vastavuse kohta WTO õigusele. Ta väitis, et Euroopa Komisjon peaks loobuma artikli 2 lõike 6a metoodika kohaldamisest või täpselt selgitama, kuidas seda metoodikat saab kohaldada kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktides 2.2, 2.2.1.1 ja 2.2.2 sätestatud kohustustega. Anhui Jinhe väitel saanuks komisjon rekonstrueerida normaalväärtuse üksnes siis, kui esineks üks kolmest punktis 2.2 kirjeldatud tingimusest. Kui komisjon tugineb teisele (või kolmandale) tingimusele, peab ta uurima, kas riigisisese ja ekspordihinna „nõuetekohane võrdlus“ on lubatud või mitte.

| (75) | Veelgi enam, mis puudutab väidet, et WTO õigusega (nagu juhtumis DS473 selgitatud) lubatakse kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud, siis leidis Anhui Jinhe, et vaekogu ega apellatsioonikogu aruandes ei olnud seda õiguslikku kriteeriumi mainitud. Anhui Jinhe tõlgenduse kohaselt luges komisjon aruannet erapoolikult ja piiratult, sest selles mainitakse sõnaselgelt, et „kui päritoluriigi tootmiskulude kindlaksmääramisel tuginetakse mis tahes riigivälisele teabele vastavalt punktile 2.2, on uuriv ametiasutus kohustatud tagama, et seda teavet kasutatakse selleks, et selgitada välja tootmiskulud päritoluriigis, ja see võib nõuda, et uuriv ametiasutus kohandaks seda teavet“. |
| --- | --- |

(75)

Veelgi enam, mis puudutab väidet, et WTO õigusega (nagu juhtumis DS473 selgitatud) lubatakse kasutada kolmanda riigi andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud, siis leidis Anhui Jinhe, et vaekogu ega apellatsioonikogu aruandes ei olnud seda õiguslikku kriteeriumi mainitud. Anhui Jinhe tõlgenduse kohaselt luges komisjon aruannet erapoolikult ja piiratult, sest selles mainitakse sõnaselgelt, et „kui päritoluriigi tootmiskulude kindlaksmääramisel tuginetakse mis tahes riigivälisele teabele vastavalt punktile 2.2, on uuriv ametiasutus kohustatud tagama, et seda teavet kasutatakse selleks, et selgitada välja tootmiskulud päritoluriigis, ja see võib nõuda, et uuriv ametiasutus kohandaks seda teavet“.

| (76) | Veelgi enam, Anhui Jinhe väitis, et „oluline moonutus“ ei ole iseenesest üks tingimus, millele normaalväärtuse arvutamisel tugineda. Viimaks, seoses võimalusega kasutada riigisiseseid kulusid, kuivõrd on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud, oleks Anhui Jinhe sõnul võinud komisjon kasutada artikli 2 lõikega 6a antud võimalust kasutada äriühingu tegelikke andmeid. |
| --- | --- |

(76)

Veelgi enam, Anhui Jinhe väitis, et „oluline moonutus“ ei ole iseenesest üks tingimus, millele normaalväärtuse arvutamisel tugineda. Viimaks, seoses võimalusega kasutada riigisiseseid kulusid, kuivõrd on kindlaks tehtud, et need ei ole moonutatud, oleks Anhui Jinhe sõnul võinud komisjon kasutada artikli 2 lõikega 6a antud võimalust kasutada äriühingu tegelikke andmeid.

| (77) | Anhui Jinhe väiteid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kokkusobivuse kohta dumpinguvastase lepinguga ja vaidluste lahendamise organi järeldustega käsitleti juba põhjenduses 69, sealhulgas selgitusega, et juhtum DS473 ei puuduta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamist. Seoses väitega, et alusmääruse artikli 2 lõikes 6a esinev oluliste moonutuste mõiste ei esine üheski WTO dumpinguvastase lepingu ega 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe eeskirjas, tuletas komisjon meelde, et kõnealuste lepingute järgimiseks ei pea riigisiseses õiguses kasutama täpselt samu mõisteid kui nendes lepingutes, ning et tema arvates vastab artikli 2 lõige 6a täielikult dumpinguvastase lepingu asjaomastele eeskirjadele (ja eeskätt võimalustele arvutada dumpinguvastase lepingu punktis 2.2 sätestatud normaalväärtus). Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(77)

Anhui Jinhe väiteid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kokkusobivuse kohta dumpinguvastase lepinguga ja vaidluste lahendamise organi järeldustega käsitleti juba põhjenduses 69, sealhulgas selgitusega, et juhtum DS473 ei puuduta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamist. Seoses väitega, et alusmääruse artikli 2 lõikes 6a esinev oluliste moonutuste mõiste ei esine üheski WTO dumpinguvastase lepingu ega 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe eeskirjas, tuletas komisjon meelde, et kõnealuste lepingute järgimiseks ei pea riigisiseses õiguses kasutama täpselt samu mõisteid kui nendes lepingutes, ning et tema arvates vastab artikli 2 lõige 6a täielikult dumpinguvastase lepingu asjaomastele eeskirjadele (ja eeskätt võimalustele arvutada dumpinguvastase lepingu punktis 2.2 sätestatud normaalväärtus). Seepärast lükati need väited tagasi.

| (78) | Lisaks väitis Anhui Jinhe, et komisjon ei olnud esitanud ühtegi selgitust selle kohta, miks ei kujutanud põhjendustes 65 ja 66 mainitud elemendid endast tema arvates artikli 2 lõike 6a tähenduses otsest tõendusmaterjali selle kohta, et need kulud ei olnud moonutatud. Anhui Jinhe kordas seda väidet ja lisas veel, et tänu tema hanketavadele (internetiplatvorm) ning Hiina valitsuse kontrollitavate valitsusasutuste ja -ametite kaudu toimuva riigi sekkumise puudumisele ei olnud tema hinnad moonutatud. |
| --- | --- |

(78)

Lisaks väitis Anhui Jinhe, et komisjon ei olnud esitanud ühtegi selgitust selle kohta, miks ei kujutanud põhjendustes 65 ja 66 mainitud elemendid endast tema arvates artikli 2 lõike 6a tähenduses otsest tõendusmaterjali selle kohta, et need kulud ei olnud moonutatud. Anhui Jinhe kordas seda väidet ja lisas veel, et tänu tema hanketavadele (internetiplatvorm) ning Hiina valitsuse kontrollitavate valitsusasutuste ja -ametite kaudu toimuva riigi sekkumise puudumisele ei olnud tema hinnad moonutatud.

| (79) | Nagu põhjenduses 65 öeldud, olid Anhui Jinhe esitatud tõendid lihtsalt tema ühe tooraine riigisiseste ostuhindade võrdlus Türgi impordihindadega, mis võeti andmebaasist COMTRADE, ja Tai hindadega, mis võeti GTA andmebaasist. Võrdlus näitas, et nende kahe tooraine riigisisesed hinnad olid madalamad kui Türgi ja Tai impordihinnad. Anhui Jinhe väitis, et selle põhjuseks olid tema väiksemad riigisisesed transpordikulud. Samuti väitis Anhui Jinhe, et ta ostis jää-äädikhapet taotluse esitajalt. |
| --- | --- |

(79)

Nagu põhjenduses 65 öeldud, olid Anhui Jinhe esitatud tõendid lihtsalt tema ühe tooraine riigisiseste ostuhindade võrdlus Türgi impordihindadega, mis võeti andmebaasist COMTRADE, ja Tai hindadega, mis võeti GTA andmebaasist. Võrdlus näitas, et nende kahe tooraine riigisisesed hinnad olid madalamad kui Türgi ja Tai impordihinnad. Anhui Jinhe väitis, et selle põhjuseks olid tema väiksemad riigisisesed transpordikulud. Samuti väitis Anhui Jinhe, et ta ostis jää-äädikhapet taotluse esitajalt.

| (80) | Komisjon märgib, et Anhui Jinhe ei esitanud mingeid tõendeid oma transpordikulusid puudutava väite põhjendamiseks. Lisaks ei piisa sellisest hinnavõrdlusest selle tõendamiseks, et Hiina riigisisesed hinnad ei ole moonutatud. Veelgi enam, asjaolu, et siseturul tehti ostud internetis, ei tähenda, et need hinnad ei ole moonutatud. Lisaks tõi uurimine ilmsiks, et vastupidiselt Anhui Jinhe öeldule ei ostnud Anhui Jinhe taotluse esitajalt kaaliumatsesulfaami tootmiseks jää-äädikhapet. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon märgib, et Anhui Jinhe ei esitanud mingeid tõendeid oma transpordikulusid puudutava väite põhjendamiseks. Lisaks ei piisa sellisest hinnavõrdlusest selle tõendamiseks, et Hiina riigisisesed hinnad ei ole moonutatud. Veelgi enam, asjaolu, et siseturul tehti ostud internetis, ei tähenda, et need hinnad ei ole moonutatud. Lisaks tõi uurimine ilmsiks, et vastupidiselt Anhui Jinhe öeldule ei ostnud Anhui Jinhe taotluse esitajalt kaaliumatsesulfaami tootmiseks jää-äädikhapet. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (81) | Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Analüüsis käsitleti valitsuse olulist sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased, et kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Analüüsis käsitleti valitsuse olulist sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased, et kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs.

3.2.1.2.   Olulised moonutused, mis mõjutavad HRV omamaiseid hindu ja kulusid

Olulised moonutused, mis mõjutavad HRV omamaiseid hindu ja kulusid

| (82) | Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning HRV majandust juhitakse sellest lähtudes. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omandis olev majandus on „riigi majanduse juhtiv jõud“ ning riigile on antud volitused „tagada selle tugevdamine ja kasv“ (17). Hiina majanduse üldine korraldus seega mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid valitsusele on antud lausa sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ning tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (18). |
| --- | --- |

(82)

Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ning HRV majandust juhitakse sellest lähtudes. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omandis olev majandus on „riigi majanduse juhtiv jõud“ ning riigile on antud volitused „tagada selle tugevdamine ja kasv“ (17). Hiina majanduse üldine korraldus seega mitte ainult ei võimalda riigil oluliselt majandusse sekkuda, vaid valitsusele on antud lausa sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ning tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (18).

17

18

| (83) | Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtroll veelgi, mida kinnitatakse põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi iseloomulik joon on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (19). See näitab, et HKP kontroll Hiina majanduse üle on väljaspool kahtlust ning see kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning see avaldub märksa tugevamini, kui on tavapärane teistes riikides, kus valitsus rakendab laiaulatuslikku makromajanduslikku kontrolli vabaturujõudude toimimise piires. |
| --- | --- |

(83)

Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtroll veelgi, mida kinnitatakse põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi iseloomulik joon on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (19). See näitab, et HKP kontroll Hiina majanduse üle on väljaspool kahtlust ning see kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning see avaldub märksa tugevamini, kui on tavapärane teistes riikides, kus valitsus rakendab laiaulatuslikku makromajanduslikku kontrolli vabaturujõudude toimimise piires.

19

| (84) | Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (20). Hiina ametiasutused sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil. |
| --- | --- |

(84)

Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (20). Hiina ametiasutused sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil.

20

| (85) | Esiteks reguleeritakse Hiina majandust üldise halduskontrolli tasandil keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kõigi sellega seotud kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõigil valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, samas kui riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades määratakse kindlaks ka vahendid, mille abil toetada asjakohaseid tootmisharusid/sektoreid, ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad ikka veel sõnaselgeid toodangueesmärke, mis oli tavaline varasemate planeerimisperioodide puhul. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevuse tõhusalt kohandama vastavaks planeerimissüsteemiga ette nähtud oludele. Seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.1.7 allpool) (21). |
| --- | --- |

(85)

Esiteks reguleeritakse Hiina majandust üldise halduskontrolli tasandil keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kõigi sellega seotud kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõigil valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, samas kui riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades määratakse kindlaks ka vahendid, mille abil toetada asjakohaseid tootmisharusid/sektoreid, ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad ikka veel sõnaselgeid toodangueesmärke, mis oli tavaline varasemate planeerimisperioodide puhul. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevuse tõhusalt kohandama vastavaks planeerimissüsteemiga ette nähtud oludele. Seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.1.7 allpool) (21).

21

| (86) | Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil HRV finantssüsteemis riigi omanduses olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.2.1.8 allpool) (22). Sama kehtib Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (23). |
| --- | --- |

(86)

Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil HRV finantssüsteemis riigi omanduses olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.2.1.8 allpool) (22). Sama kehtib Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (23).

22

23

| (87) | Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, kahjustades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (24). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute taustauuringuid ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (25). |
| --- | --- |

(87)

Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, kahjustades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (24). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute taustauuringuid ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (25).

24

25

| (88) | Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, millega võimaldatakse ja soodustatakse mitmesugust riigi sekkumist. Valitsuse selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ja moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (26). |
| --- | --- |

(88)

Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, millega võimaldatakse ja soodustatakse mitmesugust riigi sekkumist. Valitsuse selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ja moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (26).

26

3.2.1.3.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtted, mis on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtted, mis on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

| (89) | HRVs moodustavad olulise osa majandusest ettevõtted, mis on riigi omanduses või tegutsevad selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all. |
| --- | --- |

(89)

HRVs moodustavad olulise osa majandusest ettevõtted, mis on riigi omanduses või tegutsevad selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all.

| (90) | Hiina valitsus ja HKP hoiavad alal struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju ettevõtete, eriti riigile kuuluvate ettevõtete üle. Riik (ja paljudes aspektides ka HKP) mitte ainult ei sõnasta konkreetselt üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt, kuidas seda rakendavad konkreetsed riigile kuuluvad ettevõtted, vaid kasutab ka oma õigust osaleda riigile kuuluvate ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes (vt ka punkt 3.2.1.4) ning ka riigile kuuluvate ettevõtete sektori struktuuri kujundamisega (27). Riigile kuuluvatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus, mis annab neile hulga majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitse konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu vajalikele sisenditele, sealhulgas rahalistele vahenditele (28). Asjaolusid, mis osutavad kaaliumatsesulfaami sektoris riigi kontrollile ettevõtete üle, kirjeldatakse pikemalt punktis 3.2.1.4. |
| --- | --- |

(90)

Hiina valitsus ja HKP hoiavad alal struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju ettevõtete, eriti riigile kuuluvate ettevõtete üle. Riik (ja paljudes aspektides ka HKP) mitte ainult ei sõnasta konkreetselt üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt, kuidas seda rakendavad konkreetsed riigile kuuluvad ettevõtted, vaid kasutab ka oma õigust osaleda riigile kuuluvate ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigile kuuluvate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganites ja parteirakukeste loomisega ettevõtetes (vt ka punkt 3.2.1.4) ning ka riigile kuuluvate ettevõtete sektori struktuuri kujundamisega (27). Riigile kuuluvatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus, mis annab neile hulga majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitse konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu vajalikele sisenditele, sealhulgas rahalistele vahenditele (28). Asjaolusid, mis osutavad kaaliumatsesulfaami sektoris riigi kontrollile ettevõtete üle, kirjeldatakse pikemalt punktis 3.2.1.4.

27

28

| (91) | Täpsemalt esineb kaaliumatsesulfaami sektoris jätkuvalt märkimisväärsel määral poliitilist järelevalvet, isegi kui riigi omandit on suhteliselt vähe. Nimelt on peale taotluse esitaja maailmas vähe suuremahulise tootmisvõimsusega äriühinguid. Nende seas on eksportival äriühingul Anhui Jinhel praegu maailma suurim tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(91)

Täpsemalt esineb kaaliumatsesulfaami sektoris jätkuvalt märkimisväärsel määral poliitilist järelevalvet, isegi kui riigi omandit on suhteliselt vähe. Nimelt on peale taotluse esitaja maailmas vähe suuremahulise tootmisvõimsusega äriühinguid. Nende seas on eksportival äriühingul Anhui Jinhel praegu maailma suurim tootmisvõimsus.

| (92) | Riigi ulatuslik sekkumine kaaliumatsesulfaami tootmisharusse takistab isegi eraomandis olevatel tootjatel turutingimustel tegutsemist. Kaaliumatsesulfaami sektoris on isegi eraettevõtted kaudse poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud punktis 3.2.1.5. |
| --- | --- |

(92)

Riigi ulatuslik sekkumine kaaliumatsesulfaami tootmisharusse takistab isegi eraomandis olevatel tootjatel turutingimustel tegutsemist. Kaaliumatsesulfaami sektoris on isegi eraettevõtted kaudse poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud punktis 3.2.1.5.

3.2.1.4.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

| (93) | Peale võimaluse kontrollida majandust riigile kuuluvate ettevõtete ja muude meetmete kaudu saab Hiina valitsus mõjutada ka hindu ja kulusid, tagades ettevõttes riigi esindatuse. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (29) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP rakuke (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas (30)) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (31). Teadete kohaselt olid 2017. aastal parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning suurenes surve jätta äriühingutes viimane sõna äriotsuste tegemisel sealsetele HKP rakukestele (32). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas kaaliumatsesulfaami tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul. |
| --- | --- |

(93)

Peale võimaluse kontrollida majandust riigile kuuluvate ettevõtete ja muude meetmete kaudu saab Hiina valitsus mõjutada ka hindu ja kulusid, tagades ettevõttes riigi esindatuse. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (29) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP rakuke (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas (30)) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (31). Teadete kohaselt olid 2017. aastal parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraõiguslikust äriühingust ning suurenes surve jätta äriühingutes viimane sõna äriotsuste tegemisel sealsetele HKP rakukestele (32). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas kaaliumatsesulfaami tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

29

30

31

32

| (94) | Lisaks avaldati 15. septembril 2020 dokument pealkirjaga „HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks“ (edaspidi „suunised“), (33) mis laiendas parteikomiteede rolli eraettevõtetes veelgi. Nende suuniste punktis II.4 on sätestatud, et „tuleb suurendada partei üldist suutlikkust juhtida erasektoris ühisrinde tegevust ja tõhustada selles valdkonnas tehtavat tööd“, ning punktis III.6 on öeldud, et „eraettevõtetes tuleb veelgi enam tõhustada parteiehitust, võimaldada parteirakukestel täita oma ülesannet tõhusalt ja kindlalt ning lasta partei liikmetel tegutseda eeskujude ja teerajajatena.“ Seega rõhutatakse nende suunistega HKP rolli olulisust ettevõtetes ja teistes erasektori üksustes ning püütakse seda suurendada (34). |
| --- | --- |

(94)

Lisaks avaldati 15. septembril 2020 dokument pealkirjaga „HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks“ (edaspidi „suunised“), (33) mis laiendas parteikomiteede rolli eraettevõtetes veelgi. Nende suuniste punktis II.4 on sätestatud, et „tuleb suurendada partei üldist suutlikkust juhtida erasektoris ühisrinde tegevust ja tõhustada selles valdkonnas tehtavat tööd“, ning punktis III.6 on öeldud, et „eraettevõtetes tuleb veelgi enam tõhustada parteiehitust, võimaldada parteirakukestel täita oma ülesannet tõhusalt ja kindlalt ning lasta partei liikmetel tegutseda eeskujude ja teerajajatena.“ Seega rõhutatakse nende suunistega HKP rolli olulisust ettevõtetes ja teistes erasektori üksustes ning püütakse seda suurendada (34).

33

34

| (95) | Järgmised näited illustreerivad Hiina valitsuse üha ulatuslikuma kaaliumatsesulfaami sektorisse sekkumise suundumust, nagu on kirjeldatud eespool. |
| --- | --- |

(95)

Järgmised näited illustreerivad Hiina valitsuse üha ulatuslikuma kaaliumatsesulfaami sektorisse sekkumise suundumust, nagu on kirjeldatud eespool.

| (96) | Anhui Jinhe (35) kohta kogutud teabe kohaselt on järelevalvenõukogu esimees ka Anhui Jinhe parteikomitee sekretär, kelle eesmärk on keskenduda ettevõtte tootmis- ja ärieesmärkidele ning „luua parteikomitee arutelumehhanism ja otsustusprotsess ning neid arendamise ja kavandamise, peamiste reformikavade, peamiste juhtimissüsteemi muudatuste [---] osas täiustada“. Riigi esindatus finantsturgudel (vt ka punkt 3.2.1.8 allpool) ning sekkumine tooraine ja sisendite tarnimisse avaldavad turul täiendavat moonutavat mõju (36). Seega võimaldab riigi esindatus äriühingutes, sealhulgas riigile kuuluvates ettevõtetes, kaaliumatsesulfaami ja muudes sektorites (näiteks finants- ja sisendisektoris) Hiina valitsusel hindu ja kulusid mõjutada. |
| --- | --- |

(96)

Anhui Jinhe (35) kohta kogutud teabe kohaselt on järelevalvenõukogu esimees ka Anhui Jinhe parteikomitee sekretär, kelle eesmärk on keskenduda ettevõtte tootmis- ja ärieesmärkidele ning „luua parteikomitee arutelumehhanism ja otsustusprotsess ning neid arendamise ja kavandamise, peamiste reformikavade, peamiste juhtimissüsteemi muudatuste [---] osas täiustada“. Riigi esindatus finantsturgudel (vt ka punkt 3.2.1.8 allpool) ning sekkumine tooraine ja sisendite tarnimisse avaldavad turul täiendavat moonutavat mõju (36). Seega võimaldab riigi esindatus äriühingutes, sealhulgas riigile kuuluvates ettevõtetes, kaaliumatsesulfaami ja muudes sektorites (näiteks finants- ja sisendisektoris) Hiina valitsusel hindu ja kulusid mõjutada.

35

36

3.2.1.5.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või avalikud meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või avalikud meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

| (97) | Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased plaanid on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Plaanides seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad nende plaanide rakendamist vastaval madalamal valitsemistasandil. Üldiselt toob HRV planeerimissüsteem kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille valitsus on määratlenud strateegiliste või muul viisil poliitiliselt olulistena, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (37). |
| --- | --- |

(97)

Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased plaanid on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Plaanides seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad nende plaanide rakendamist vastaval madalamal valitsemistasandil. Üldiselt toob HRV planeerimissüsteem kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille valitsus on määratlenud strateegiliste või muul viisil poliitiliselt olulistena, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (37).

37

| (98) | Hiina valitsus peab kaaliumatsesulfaami tootmisharu keskse tähtsusega tootmisharuks. Eeskätt suurendati järk-järgult Anhui Jinhe tootmisvõimsust viimasel kümnel aastal, kui ülemaailmne nõudlus kaaliumatsesulfaami järele oli pakkumisega tasakaalus. Veelgi enam, muude magusainete, näiteks sahhariini või tsüklamaadi tootmise järkjärgulise vähendamise tõttu on kaaliumatsesulfaami turg hakanud valitsuse toel laienema ja eeldatavasti laieneb veelgi (38). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud kaaliumatsesulfaamile ja selle peamistele toorainetele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks järgmised:






  — | naftakeemia- ja keemiatööstuse 13. viisaastakukava (39). Kavas peetakse peenkemikaale keskse tähtsusega tootmisharuks, mida riikliku ja tööstuse uuendamise platvormi kaudu toetada. Konkreetsemalt edendatakse kava jaotises III-2 traditsiooniliste tööstuste ümberkujundamist ja ajakohastamist, kontrollides muu hulgas uurea puhul äsja lisatud tootmisvõimsust, ning rakendatakse poliitikanõuetele vastavaid täiustatud tehnoloogilisi ümberkujundamis- ja ajakohastamisprojekte, mis kuuluvad võrdväärse või vähendatud tootmisvõimsuse uuendamise nõude alla; |
| --- | --- | --- |

(98)

Hiina valitsus peab kaaliumatsesulfaami tootmisharu keskse tähtsusega tootmisharuks. Eeskätt suurendati järk-järgult Anhui Jinhe tootmisvõimsust viimasel kümnel aastal, kui ülemaailmne nõudlus kaaliumatsesulfaami järele oli pakkumisega tasakaalus. Veelgi enam, muude magusainete, näiteks sahhariini või tsüklamaadi tootmise järkjärgulise vähendamise tõttu on kaaliumatsesulfaami turg hakanud valitsuse toel laienema ja eeldatavasti laieneb veelgi (38). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud kaaliumatsesulfaamile ja selle peamistele toorainetele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid, näiteks järgmised:

38

—

naftakeemia- ja keemiatööstuse 13. viisaastakukava (39). Kavas peetakse peenkemikaale keskse tähtsusega tootmisharuks, mida riikliku ja tööstuse uuendamise platvormi kaudu toetada. Konkreetsemalt edendatakse kava jaotises III-2 traditsiooniliste tööstuste ümberkujundamist ja ajakohastamist, kontrollides muu hulgas uurea puhul äsja lisatud tootmisvõimsust, ning rakendatakse poliitikanõuetele vastavaid täiustatud tehnoloogilisi ümberkujundamis- ja ajakohastamisprojekte, mis kuuluvad võrdväärse või vähendatud tootmisvõimsuse uuendamise nõude alla;

39

| — | Hebei naftakeemiatööstuse arendamise 13. viisaastakukava. Vastavalt riigi tööstuspoliitikale ning Hebei tööstuse piiramise nõuete ja kõrvaldamiste loendile rakendatakse kavaga rangelt sektorisse sisenemise tingimusi ning kontrollitakse väävelhappega seotud mis tahes uusi tootmisvõimsuse projekte; |
| --- | --- |

—

Hebei naftakeemiatööstuse arendamise 13. viisaastakukava. Vastavalt riigi tööstuspoliitikale ning Hebei tööstuse piiramise nõuete ja kõrvaldamiste loendile rakendatakse kavaga rangelt sektorisse sisenemise tingimusi ning kontrollitakse väävelhappega seotud mis tahes uusi tootmisvõimsuse projekte;

| — | Anhui Jinhe ja Dingyuani ringkonna (40) (Anhui provints) 24. novembril 2017. aastal allkirjastatud leping, mille eesmärk on arendada Jinhe tööstusliku ringmajanduse tööstuspargi projekti raamlepingut. Lepingu eesmärk on arendada olemasolevate keemiatoodete eelneva etapi tooraineid, laiendada tööstusahelat ja toetada selle vertikaalset integratsiooni ning selles sätestatu kohaselt investeeriks äriühing Dingyuani soolapõhise keemia tööstusparki 2,25 miljardit jüaani, et ehitada ringmajanduse tööstuspark, ning eeldatakse, et aastas toodetakse 310 000 tonni diketeeni (mida äriühing kaaliumatsesulfaami tootmiseks endale toodab), aastas toodetakse 30 000 tonni kaaliumsorbaati, mis on väga tõhus toidusäilitusaine, ja väävlit kui toorainet kasutatakse terve rea keemiatoodete väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

—

Anhui Jinhe ja Dingyuani ringkonna (40) (Anhui provints) 24. novembril 2017. aastal allkirjastatud leping, mille eesmärk on arendada Jinhe tööstusliku ringmajanduse tööstuspargi projekti raamlepingut. Lepingu eesmärk on arendada olemasolevate keemiatoodete eelneva etapi tooraineid, laiendada tööstusahelat ja toetada selle vertikaalset integratsiooni ning selles sätestatu kohaselt investeeriks äriühing Dingyuani soolapõhise keemia tööstusparki 2,25 miljardit jüaani, et ehitada ringmajanduse tööstuspark, ning eeldatakse, et aastas toodetakse 310 000 tonni diketeeni (mida äriühing kaaliumatsesulfaami tootmiseks endale toodab), aastas toodetakse 30 000 tonni kaaliumsorbaati, mis on väga tõhus toidusäilitusaine, ja väävlit kui toorainet kasutatakse terve rea keemiatoodete väljatöötamiseks.

40

| (99) | Lisaks suunab Hiina valitsus sektori arengut kooskõlas paljude asjaomaste poliitiliste vahendite ja suunistega. Nagu eespool olevas põhjenduses selgitatud, aitas valitsuse toetus kaaliumatsesulfaami tööstusahela vertikaalsele integreerimisele saada Anhui Jinhel selle sektori vaieldamatuks liidriks kogu maailmas. Lisaks sai äriühing suurtes summades valitsuse toetusi, mis ulatusid 2020. aastal 41 685 378 jüaanini ja 2019. aastal 40 900 000 jüaanini, nagu osutatud äriühingu majandusaasta aruandes (moodustades 1,2 % kogukäibest) (41). Ei saa välistada, et teised tootjad, kes ei teinud selles uurimises koostööd, aga moodustavad siiski olulise osa turust, võivad olla saanud kasu sarnastest rahalistest toetustest. Nende ja muude vahenditega juhib ja kontrollib Hiina valitsus peaaegu kõiki selle sektori arendamise ja toimimise aspekte. |
| --- | --- |

(99)

Lisaks suunab Hiina valitsus sektori arengut kooskõlas paljude asjaomaste poliitiliste vahendite ja suunistega. Nagu eespool olevas põhjenduses selgitatud, aitas valitsuse toetus kaaliumatsesulfaami tööstusahela vertikaalsele integreerimisele saada Anhui Jinhel selle sektori vaieldamatuks liidriks kogu maailmas. Lisaks sai äriühing suurtes summades valitsuse toetusi, mis ulatusid 2020. aastal 41 685 378 jüaanini ja 2019. aastal 40 900 000 jüaanini, nagu osutatud äriühingu majandusaasta aruandes (moodustades 1,2 % kogukäibest) (41). Ei saa välistada, et teised tootjad, kes ei teinud selles uurimises koostööd, aga moodustavad siiski olulise osa turust, võivad olla saanud kasu sarnastest rahalistest toetustest. Nende ja muude vahenditega juhib ja kontrollib Hiina valitsus peaaegu kõiki selle sektori arendamise ja toimimise aspekte.

41

| (100) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärki toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas uurea, diketeeni ja vääveltrioksiidi kui vaatlusaluse toote tootmisel kasutatavate peamiste toorainete tootmist. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(100)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärki toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas uurea, diketeeni ja vääveltrioksiidi kui vaatlusaluse toote tootmisel kasutatavate peamiste toorainete tootmist. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

3.2.1.6.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

| (101) | Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb vormiliselt põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui HRV asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (42). |
| --- | --- |

(101)

Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb vormiliselt põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui HRV asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (42).

42

| (102) | Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandi ja maakasutusõigustega (43). Kogu maa kuulub Hiina riigile (maapiirkondade maa on ühisomandis ja linnamaa riigi omanduses). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Ent sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (44). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (45). |
| --- | --- |

(102)

Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandi ja maakasutusõigustega (43). Kogu maa kuulub Hiina riigile (maapiirkondade maa on ühisomandis ja linnamaa riigi omanduses). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Ent sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (44). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (45).

43

44

45

| (103) | Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse ka kaaliumatsesulfaami tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankrotiõiguse, äriühinguõiguse ja asjaõiguse eeskirju. Selle tulemusel mõjutavad ka neid ettevõtjaid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmisest. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need tulemused kahtluse alla seaks. Seepärast tegi komisjon järelduse, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs moonutusi maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ning maakasutusõiguste andmisel. Need kaalutlused, mis põhinevad kättesaadavatel tõenditel, näivad täielikult kehtivat ka kaaliumatsesulfaami sektoris. |
| --- | --- |

(103)

Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse ka kaaliumatsesulfaami tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankrotiõiguse, äriühinguõiguse ja asjaõiguse eeskirju. Selle tulemusel mõjutavad ka neid ettevõtjaid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmisest. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need tulemused kahtluse alla seaks. Seepärast tegi komisjon järelduse, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs moonutusi maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ning maakasutusõiguste andmisel. Need kaalutlused, mis põhinevad kättesaadavatel tõenditel, näivad täielikult kehtivat ka kaaliumatsesulfaami sektoris.

| (104) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et kaaliumatsesulfaami sektoris kohaldati pankroti- ja asjaõigusnorme diskrimineerivalt või tagati nende täitmine ebapiisavalt, sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega. |
| --- | --- |

(104)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et kaaliumatsesulfaami sektoris kohaldati pankroti- ja asjaõigusnorme diskrimineerivalt või tagati nende täitmine ebapiisavalt, sealhulgas seoses vaatlusaluse tootega.

3.2.1.7.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

| (105) | Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRVs täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigust kollektiivsele esindamisele on pärsitud. HRV ei ole ratifitseerinud mitut olulist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (46). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (47). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end kohalikuks elanikuks registreerinud, leiab end ebasoodsast tööolukorrast ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (48). Need asjaolud põhjustavad HRVs palgakulude moonutusi. |
| --- | --- |

(105)

Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRVs täielikult välja arendada, sest töötajate ja tööandjate õigust kollektiivsele esindamisele on pärsitud. HRV ei ole ratifitseerinud mitut olulist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (46). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (47). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötaja, kes ei ole end kohalikuks elanikuks registreerinud, leiab end ebasoodsast tööolukorrast ning tema sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (48). Need asjaolud põhjustavad HRVs palgakulude moonutusi.

46

47

48

| (106) | Ei esitatud ühtki tõendit selle kohta, et kaaliumatsesulfaami sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused kaaliumatsesulfaami sektorit nii otseselt (vaatlusaluse toote või selle tootmiseks vajaliku põhitooraine valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(106)

Ei esitatud ühtki tõendit selle kohta, et kaaliumatsesulfaami sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused kaaliumatsesulfaami sektorit nii otseselt (vaatlusaluse toote või selle tootmiseks vajaliku põhitooraine valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi).

3.2.1.8.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

| (107) | HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud. |
| --- | --- |

(107)

HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

| (108) | Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (49) ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (50) ning sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega rakendavad ka pangad korrapäraselt valitsuse kindlaks määratud avalikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (51). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (52). |
| --- | --- |

(108)

Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (49) ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (50) ning sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega rakendavad ka pangad korrapäraselt valitsuse kindlaks määratud avalikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (51). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (52).

49

50

51

52

| (109) | Kuigi tunnistatakse, et mitmesugustes õigusaktides sätestatu kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimise järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll. |
| --- | --- |

(109)

Kuigi tunnistatakse, et mitmesugustes õigusaktides sätestatu kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimise järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll.

| (110) | Näiteks selgitas Hiina valitsus alles hiljuti, et isegi eraomandis olevate äripankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise vallas on tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas ettevõtete tegevuse ja juhtimisega seotud teemadel (53). Samuti tuleb nüüd kommertspankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumides võtta arvesse eelkõige seda, kuidas üksused „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja arenevaid tööstusharusid“ (54). |
| --- | --- |

(110)

Näiteks selgitas Hiina valitsus alles hiljuti, et isegi eraomandis olevate äripankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise vallas on tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas ettevõtete tegevuse ja juhtimisega seotud teemadel (53). Samuti tuleb nüüd kommertspankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumides võtta arvesse eelkõige seda, kuidas üksused „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja arenevaid tööstusharusid“ (54).

53

54

| (111) | Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud sageli mitmesugustel põhjustel moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt väita, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (55). |
| --- | --- |

(111)

Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud sageli mitmesugustel põhjustel moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt väita, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (55).

55

| (112) | Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (56). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja peamistes tööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed. |
| --- | --- |

(112)

Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (56). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja peamistes tööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

56

| (113) | Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele. |
| --- | --- |

(113)

Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

| (114) | Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Hetkekursiga või sellest madalama kursiga antud laenude osatähtsus moodustas 2018. aasta lõpus endiselt vähemalt kolmandiku kõigist antud laenudest (57). HRV ametlik meedia on hiljuti teatanud, et HKP kutsus üles „juhtima laenuturu intressimäära allapoole“ (58). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist. |
| --- | --- |

(114)

Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Hetkekursiga või sellest madalama kursiga antud laenude osatähtsus moodustas 2018. aasta lõpus endiselt vähemalt kolmandiku kõigist antud laenudest (57). HRV ametlik meedia on hiljuti teatanud, et HKP kutsus üles „juhtima laenuturu intressimäära allapoole“ (58). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

57

58

| (115) | Üldine laenumahu kasv HRVs viitab kapitalipaigutuse tõhususe halvenemisele, ilma et oleks mingeid märke laenuandmise karmistamisest, nagu oleks ootuspärane moonutusteta turukeskkonnas. Selle tõttu on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata. |
| --- | --- |

(115)

Üldine laenumahu kasv HRVs viitab kapitalipaigutuse tõhususe halvenemisele, ilma et oleks mingeid märke laenuandmise karmistamisest, nagu oleks ootuspärane moonutusteta turukeskkonnas. Selle tõttu on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti kasvanud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgasid üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

| (116) | Hoolimata turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest mõjutavad HRV ärilaenude süsteemi olulised moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. |
| --- | --- |

(116)

Hoolimata turu liberaliseerimiseks tehtud sammudest mõjutavad HRV ärilaenude süsteemi olulised moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

| (117) | Ei esitatud ühtki tõendit selle kohta, et eespool kirjeldatud valitsusepoolset sekkumist finantssüsteemi kaaliumatsesulfaami sektoris ei esine. Komisjon on selgitanud ka välja, et koostööd tegev eksportiv tootja sai 2006.–2021. aastal muu hulgas kasu pikaajalistest soodustingimustel laenudest, mida andis finantsasutus Lai’an District Finance. Seetõttu mõjutab riigi oluline finantssüsteemi sekkumine tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(117)

Ei esitatud ühtki tõendit selle kohta, et eespool kirjeldatud valitsusepoolset sekkumist finantssüsteemi kaaliumatsesulfaami sektoris ei esine. Komisjon on selgitanud ka välja, et koostööd tegev eksportiv tootja sai 2006.–2021. aastal muu hulgas kasu pikaajalistest soodustingimustel laenudest, mida andis finantsasutus Lai’an District Finance. Seetõttu mõjutab riigi oluline finantssüsteemi sekkumine tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

3.2.1.9.   Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

| (118) | Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et eespool punktides 3.2.1.2–3.2.1.5 ja aruande A osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka punktides 3.2.1.6–3.2.1.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et eespool punktides 3.2.1.2–3.2.1.5 ja aruande A osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka punktides 3.2.1.6–3.2.1.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul.

| (119) | Komisjon tuletab meelde, et kaaliumatsesulfaami tootmiseks on vaja paljusid sisendeid. Toimikus esitatud tõendite kohaselt hankis eksportiv tootja kõik sisendid HRVst. Kui kaaliumatsesulfaami tootjad ostavad või tellivad HRVst eelneva etapi tooraineid sisendite tootmiseks, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt needsamad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon tuletab meelde, et kaaliumatsesulfaami tootmiseks on vaja paljusid sisendeid. Toimikus esitatud tõendite kohaselt hankis eksportiv tootja kõik sisendid HRVst. Kui kaaliumatsesulfaami tootjad ostavad või tellivad HRVst eelneva etapi tooraineid sisendite tootmiseks, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt needsamad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (120) | Seetõttu ei ole asjakohane kasutada mitte üksnes kaaliumatsesulfaami omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali eraldamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jms kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(120)

Seetõttu ei ole asjakohane kasutada mitte üksnes kaaliumatsesulfaami omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali eraldamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jms kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

3.2.1.10.   Järeldus

Järeldus

| (121) | Punktides 3.2.1.2–3.2.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide kättesaadavate tõendite hindamist HRV sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka kaaliumatsesulfaami sektorisse (sh vaatlusalune toode), näitab, et vaatlusaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjaomase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et kõnealusel juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. |
| --- | --- |

(121)

Punktides 3.2.1.2–3.2.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide kättesaadavate tõendite hindamist HRV sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka kaaliumatsesulfaami sektorisse (sh vaatlusalune toode), näitab, et vaatlusaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjaomase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et kõnealusel juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid.

| (122) | Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st kõnealusel juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(122)

Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st kõnealusel juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.3.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

3.3.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (123) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | HRVga sarnane majanduse arengutase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (59); |
| --- | --- | --- |

(123)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

HRVga sarnane majanduse arengutase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (59);

59

| — | vaatlusaluse toote tootmine selles riigis (60); |
| --- | --- |

—

vaatlusaluse toote tootmine selles riigis (60);

60

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis. |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis.

| (124) | Kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

(124)

Kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (125) | Nagu on selgitatud põhjendustes 127 ja 128, avaldas komisjon kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta. Neis kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mille pooled said nende asjaolude ja allikate kohta. Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Malaisiat, kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt tehakse kindlaks oluliste moonutuste esinemine. |
| --- | --- |

(125)

Nagu on selgitatud põhjendustes 127 ja 128, avaldas komisjon kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta. Neis kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mille pooled said nende asjaolude ja allikate kohta. Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Malaisiat, kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt tehakse kindlaks oluliste moonutuste esinemine.

| (126) | Algatamisteate punktis 5.3.2 leidis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt võiks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal normaalväärtuse arvutamise võrdlusriigiks olla Türgi. Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(126)

Algatamisteate punktis 5.3.2 leidis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt võiks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal normaalväärtuse arvutamise võrdlusriigiks olla Türgi. Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele.

| (127) | 15. märtsil 2021 saatis komisjon huvitatud isikutele teate (edaspidi „esimene teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses normaalväärtuse väljaselgitamiseks kasutada. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu tooraine, tööjõud ja energia, mida eksportivad tootjad kaaliumatsesulfaami tootmisel kasutavad. Lisaks nimetas komisjon võimalike võrdlusriikidena Argentinat, Malaisiat ja Taid. Komisjonile esitas esimese teate kohta märkusi ainult taotluse esitaja. Neid märkusi käsitleti üksikasjalikult põhjendustes 129–147. |
| --- | --- |

(127)

15. märtsil 2021 saatis komisjon huvitatud isikutele teate (edaspidi „esimene teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses normaalväärtuse väljaselgitamiseks kasutada. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu tooraine, tööjõud ja energia, mida eksportivad tootjad kaaliumatsesulfaami tootmisel kasutavad. Lisaks nimetas komisjon võimalike võrdlusriikidena Argentinat, Malaisiat ja Taid. Komisjonile esitas esimese teate kohta märkusi ainult taotluse esitaja. Neid märkusi käsitleti üksikasjalikult põhjendustes 129–147.

| (128) | 11. juunil 2021 saatis komisjon huvitatud isikutele veel ühe teate (edaspidi „teine teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, käsitades võrdlusriigina Malaisiat. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks asjaomase äriühingu (Ajinomoto (Malaysia) Berhad) kohta saadaoleva teabe põhjal. Komisjonile esitas teise teate kohta märkusi ainult taotluse esitaja. Neid märkusi käsitletakse üksikasjalikult põhjendustes 178–192. |
| --- | --- |

(128)

11. juunil 2021 saatis komisjon huvitatud isikutele veel ühe teate (edaspidi „teine teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, käsitades võrdlusriigina Malaisiat. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks asjaomase äriühingu (Ajinomoto (Malaysia) Berhad) kohta saadaoleva teabe põhjal. Komisjonile esitas teise teate kohta märkusi ainult taotluse esitaja. Neid märkusi käsitletakse üksikasjalikult põhjendustes 178–192.

3.3.2.   HRVga sarnane majanduse arengutase

HRVga sarnane majanduse arengutase

| (129) | Tootmistegureid käsitlevas esimeses teates selgitas komisjon, et vaatlusalust toodet ei paista olevat toodetud üheski eespool põhjenduses 123 nimetatud kriteeriumide kohaselt HRVga sarnase majanduse arengutasemega riigis. Seda toodeti üksnes Hiina Rahvavabariigis ja ELis. |
| --- | --- |

(129)

Tootmistegureid käsitlevas esimeses teates selgitas komisjon, et vaatlusalust toodet ei paista olevat toodetud üheski eespool põhjenduses 123 nimetatud kriteeriumide kohaselt HRVga sarnase majanduse arengutasemega riigis. Seda toodeti üksnes Hiina Rahvavabariigis ja ELis.

| (130) | Selle tulemusena kaalus komisjon, kas toodeti muid tooteid, mis oleksid vaatlusaluse tootega samas üldkategoorias ja/või sektoris. Komisjon osutas seejärel, et ta kavatseb uurida selliste magusainete, toidu lõhna- ja maitseainete ning toidu lisaainete tootmist, mis olid sama üldkategooria tooted kui kaaliumatsesulfaam, et selgitada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks välja asjakohane võrdlusriik. |
| --- | --- |

(130)

Selle tulemusena kaalus komisjon, kas toodeti muid tooteid, mis oleksid vaatlusaluse tootega samas üldkategoorias ja/või sektoris. Komisjon osutas seejärel, et ta kavatseb uurida selliste magusainete, toidu lõhna- ja maitseainete ning toidu lisaainete tootmist, mis olid sama üldkategooria tooted kui kaaliumatsesulfaam, et selgitada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks välja asjakohane võrdlusriik.

| (131) | Esimeses tootmistegureid käsitlevas teates pidas komisjon võimalikeks võrdlusriikideks Argentinat, Malaisiat ja Taid, mis on Maailmapanga andmetel HRVga sarnase majanduse arengutasemega riigid, st kõik need riigid on Maailmapanga liigituse kohaselt rahvamajanduse kogutulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigid. |
| --- | --- |

(131)

Esimeses tootmistegureid käsitlevas teates pidas komisjon võimalikeks võrdlusriikideks Argentinat, Malaisiat ja Taid, mis on Maailmapanga andmetel HRVga sarnase majanduse arengutasemega riigid, st kõik need riigid on Maailmapanga liigituse kohaselt rahvamajanduse kogutulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigid.

| (132) | Taotluse esitaja märkis, et suurema keskmise sissetuleku kategoorias esineb suur hulk erinevaid arengutasemeid. Seetõttu tuli eelistada kandidaatidena „võrdlusriike“, mis olid kogurahvatulu poolest Hiinale lähedased. Ta osutas, et komisjoni pakutud kolmest riigist oli sarnasel tasemel kogurahvatulu Argentinas ja Malaisias, aga Tais oli see märkimisväärselt madalam ning seega tulnuks Tai välistada. |
| --- | --- |

(132)

Taotluse esitaja märkis, et suurema keskmise sissetuleku kategoorias esineb suur hulk erinevaid arengutasemeid. Seetõttu tuli eelistada kandidaatidena „võrdlusriike“, mis olid kogurahvatulu poolest Hiinale lähedased. Ta osutas, et komisjoni pakutud kolmest riigist oli sarnasel tasemel kogurahvatulu Argentinas ja Malaisias, aga Tais oli see märkimisväärselt madalam ning seega tulnuks Tai välistada.

| (133) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt normaalväärtuse arvutamisel võib komisjon kasutada eksportiva riigiga sarnase majanduse arengutasemega võrdlusriiki. Alusmäärus ei sisalda täiendavat nõuet valida võrdlusriigiks riik, mille majanduse arengutase on ekspordiriigiga kõige sarnasem. |
| --- | --- |

(133)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt normaalväärtuse arvutamisel võib komisjon kasutada eksportiva riigiga sarnase majanduse arengutasemega võrdlusriiki. Alusmäärus ei sisalda täiendavat nõuet valida võrdlusriigiks riik, mille majanduse arengutase on ekspordiriigiga kõige sarnasem.

| (134) | Asjaolu, et üks riik võib kogurahvatulu poolest elaniku kohta olla HRVga sarnasem kui teine, ei ole sobiva võrdlusriigi valimisel kaalutav tegur. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(134)

Asjaolu, et üks riik võib kogurahvatulu poolest elaniku kohta olla HRVga sarnasem kui teine, ei ole sobiva võrdlusriigi valimisel kaalutav tegur. Seetõttu lükati see väide tagasi.

3.3.3.   Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (135) | Esimeses teates selgitas komisjon välja ühe äriühingu Argentinas, ühe äriühingu Malaisias ja neli äriühingut Tais, kelle puhul oli andmebaasis Dun and Bradstreet (61) kohe saadaval finantsteave toodete kohta, mis kuuluvad samasse üldkategooriasse kui vaatlusalune toode. |
| --- | --- |

(135)

Esimeses teates selgitas komisjon välja ühe äriühingu Argentinas, ühe äriühingu Malaisias ja neli äriühingut Tais, kelle puhul oli andmebaasis Dun and Bradstreet (61) kohe saadaval finantsteave toodete kohta, mis kuuluvad samasse üldkategooriasse kui vaatlusalune toode.

61

| (136) | Teises teates osutas komisjon, et väljaselgitatud riikide, st Argentina, Malaisia ja Tai puhul uuris ta täpsemalt avalike finantsandmete kättesaadavust. |
| --- | --- |

(136)

Teises teates osutas komisjon, et väljaselgitatud riikide, st Argentina, Malaisia ja Tai puhul uuris ta täpsemalt avalike finantsandmete kättesaadavust.

| (137) | Argentina puhul leidis komisjon, et andmebaasis Dun and Bradstreet on kohe saadaval finantsteave ühe tootja, nimelt Laboratorios Argentinos Farmesa toodete kohta, mis kuuluvad samasse üldkategooriasse kui kaaliumatsesulfaam, aga ta ei leidnud avaldatud finantsaruandeid. |
| --- | --- |

(137)

Argentina puhul leidis komisjon, et andmebaasis Dun and Bradstreet on kohe saadaval finantsteave ühe tootja, nimelt Laboratorios Argentinos Farmesa toodete kohta, mis kuuluvad samasse üldkategooriasse kui kaaliumatsesulfaam, aga ta ei leidnud avaldatud finantsaruandeid.

| (138) | Taotluse esitaja väitis, et selle Argentina tootja kasumi ja müügi suhe, mis oli 5,3 %, ei ole kaaliumatsesulfaami tegevusvaldkonnas põhjendatud. |
| --- | --- |

(138)

Taotluse esitaja väitis, et selle Argentina tootja kasumi ja müügi suhe, mis oli 5,3 %, ei ole kaaliumatsesulfaami tegevusvaldkonnas põhjendatud.

| (139) | Malaisia puhul leidis komisjon esimeses teates mainitud Malaisia äriühingu Ajinomoto (Malaysia) Berhad (edaspidi „Ajinomoto Malaysia“) kohe saadaolevad avaldatud finantsaruanded 31. märtsil 2017, 2018, 2019 ja 2020 lõppenud majandusaastate kohta (62) ning andmebaasis Dun and Bradstreet selle äriühingu kohta kohe saadaolevad finantsandmed. |
| --- | --- |

(139)

Malaisia puhul leidis komisjon esimeses teates mainitud Malaisia äriühingu Ajinomoto (Malaysia) Berhad (edaspidi „Ajinomoto Malaysia“) kohe saadaolevad avaldatud finantsaruanded 31. märtsil 2017, 2018, 2019 ja 2020 lõppenud majandusaastate kohta (62) ning andmebaasis Dun and Bradstreet selle äriühingu kohta kohe saadaolevad finantsandmed.

62

| (140) | Taotluse esitaja saatis samad finantsaruanded, mille komisjon oli välja selgitanud. Veel väitis ta, et nendes aastaaruannetes esitati teistsuguseid kasuminumbreid selle tööstussektori (mis väidetavalt olid kaaliumatsesulfaami tegevusvaldkonna puhul mõistlikumad) ja tarbijasektori kohta ning esitati sissetuleku ja kulude jaotus, mis võimaldas teha asjakohaste müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi näitajate väljavõtte. Taotluse esitaja väitis veel, et avaldatud finantsaruannetes esitatud müügiga seotud kulude näitajad olid usaldusväärsemad kui andmebaasist Dun and Bradstreet võetud kulunäitajad. Veel osutas taotluse esitaja, et kuna kasumlikkus oli 2017.–2020. majandusaastal stabiilne, andis see kindlust, et 2020. majandusaasta kasumlikkus oli representatiivne. |
| --- | --- |

(140)

Taotluse esitaja saatis samad finantsaruanded, mille komisjon oli välja selgitanud. Veel väitis ta, et nendes aastaaruannetes esitati teistsuguseid kasuminumbreid selle tööstussektori (mis väidetavalt olid kaaliumatsesulfaami tegevusvaldkonna puhul mõistlikumad) ja tarbijasektori kohta ning esitati sissetuleku ja kulude jaotus, mis võimaldas teha asjakohaste müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi näitajate väljavõtte. Taotluse esitaja väitis veel, et avaldatud finantsaruannetes esitatud müügiga seotud kulude näitajad olid usaldusväärsemad kui andmebaasist Dun and Bradstreet võetud kulunäitajad. Veel osutas taotluse esitaja, et kuna kasumlikkus oli 2017.–2020. majandusaastal stabiilne, andis see kindlust, et 2020. majandusaasta kasumlikkus oli representatiivne.

| (141) | Tai puhul leidis komisjon andmebaasist Dun and Bradstreet kohe saadaolevad finantsandmed nelja kasumliku äriühingu kohta, mis toodavad kaaliumatsesulfaamiga samasse, st maitse- ja lõhnaainete ning toidu lisaainete üldkategooriasse kuuluvaid tooteid. |
| --- | --- |

(141)

Tai puhul leidis komisjon andmebaasist Dun and Bradstreet kohe saadaolevad finantsandmed nelja kasumliku äriühingu kohta, mis toodavad kaaliumatsesulfaamiga samasse, st maitse- ja lõhnaainete ning toidu lisaainete üldkategooriasse kuuluvaid tooteid.

| (142) | Taotluse esitaja väitis, et kuigi komisjon oli leidnud Tai nelja äriühingu kohta sellised andmed, olid nendest kaks Tai äriühingut (Shimakyu Co. Ltd. ja Patchara Products Ltd.) sobimatud, sest nende kasumi ja müügi suhe oli väike, vastavalt 6,1 % ja 2,7 %. |
| --- | --- |

(142)

Taotluse esitaja väitis, et kuigi komisjon oli leidnud Tai nelja äriühingu kohta sellised andmed, olid nendest kaks Tai äriühingut (Shimakyu Co. Ltd. ja Patchara Products Ltd.) sobimatud, sest nende kasumi ja müügi suhe oli väike, vastavalt 6,1 % ja 2,7 %.

| (143) | Komisjon arvas, et Ajinomoto Malaysia kohta saadaolev finantsteave oleks tõepoolest normaalväärtuse arvutamisel müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks asjakohaseim allikas. Ajinomoto Malaysia kohta olid kohe saadaval auditeeritud finantsaruanded, mis kattusid 9 kuu ulatuses uurimisperioodiga. Lisaks on Ajinomoto Malaysia suur äriühing ning ta toodab märkimisväärsetes kogustes tooteid, mis kuuluvad kaaliumatsesulfaamiga samasse üldkategooriasse. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon arvas, et Ajinomoto Malaysia kohta saadaolev finantsteave oleks tõepoolest normaalväärtuse arvutamisel müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaksmääramiseks asjakohaseim allikas. Ajinomoto Malaysia kohta olid kohe saadaval auditeeritud finantsaruanded, mis kattusid 9 kuu ulatuses uurimisperioodiga. Lisaks on Ajinomoto Malaysia suur äriühing ning ta toodab märkimisväärsetes kogustes tooteid, mis kuuluvad kaaliumatsesulfaamiga samasse üldkategooriasse.

| (144) | Asjakohase võrdlusriigi kindlaksmääramiseks hindas komisjon ka kaaliumatsesulfaami ning toorainete, nimelt kaaliumatsesulfaami tootmiseks kasutatavaid olulisimaid tootmiskuluartikleid esindavate toorainete ekspordi- ja/või impordipiirangutest põhjustatud turumoonutuste olemasolu. |
| --- | --- |

(144)

Asjakohase võrdlusriigi kindlaksmääramiseks hindas komisjon ka kaaliumatsesulfaami ning toorainete, nimelt kaaliumatsesulfaami tootmiseks kasutatavaid olulisimaid tootmiskuluartikleid esindavate toorainete ekspordi- ja/või impordipiirangutest põhjustatud turumoonutuste olemasolu.

| (145) | OECD andmebaasi (63) ja andmebaasi Global Trade Alert (64) ning eriti tööstuslike toorainete ekspordi-/impordipiirangute loendi põhjal osutati esimeses tootmistegureid käsitlevas teates mitmele piirangule. Argentina puhul tuvastas komisjon USAst pärit äädikhappe (291521) imporditollimaksud ning Brasiiliast, Koreast ja USAst pärit kaaliumhüdroksiidi (281520), Kasahstanist, Venemaalt, Hispaaniast ja USAst pärit väävli (250300), Paraguayst pärit kaltsiumkarbonaadi (251710) ja USAst pärit äädikhappe (291521) impordi litsentsimise nõuded. Tai puhul tuvastas komisjon Vietnamist pärit antratsiidi (270111) ja Laosest pärit kaltsiumkarbonaadi (251710) imporditollimaksud. Viimaks tuvastas komisjon Malaisia puhul Namiibiast pärit sulfaamhappe (281119) imporditollimaksud; Belgiasse, Indiasse, Indoneesiasse, Jaapanisse, Pakistani, Singapuri ja Taisse suunduva äädikhappe (291521) ekspordi litsentsimise nõuded; ning Brunei Darussalami, Indoneesiasse ja Singapuri suunduva kaltsiumkarbonaadi (251710) ekspordi litsentsimise nõuded. |
| --- | --- |

(145)

OECD andmebaasi (63) ja andmebaasi Global Trade Alert (64) ning eriti tööstuslike toorainete ekspordi-/impordipiirangute loendi põhjal osutati esimeses tootmistegureid käsitlevas teates mitmele piirangule. Argentina puhul tuvastas komisjon USAst pärit äädikhappe (291521) imporditollimaksud ning Brasiiliast, Koreast ja USAst pärit kaaliumhüdroksiidi (281520), Kasahstanist, Venemaalt, Hispaaniast ja USAst pärit väävli (250300), Paraguayst pärit kaltsiumkarbonaadi (251710) ja USAst pärit äädikhappe (291521) impordi litsentsimise nõuded. Tai puhul tuvastas komisjon Vietnamist pärit antratsiidi (270111) ja Laosest pärit kaltsiumkarbonaadi (251710) imporditollimaksud. Viimaks tuvastas komisjon Malaisia puhul Namiibiast pärit sulfaamhappe (281119) imporditollimaksud; Belgiasse, Indiasse, Indoneesiasse, Jaapanisse, Pakistani, Singapuri ja Taisse suunduva äädikhappe (291521) ekspordi litsentsimise nõuded; ning Brunei Darussalami, Indoneesiasse ja Singapuri suunduva kaltsiumkarbonaadi (251710) ekspordi litsentsimise nõuded.

63

64

| (146) | Taotluse esitaja väitis, et komisjoni esimeses teates osutatud impordi litsentsimise nõuded, mida Argentina rakendas nelja tooraine (s.o kaaliumhüdroksiid, väävel, kaltsiumkarbonaat ja äädikhape) puhul, piirasid varustusallikaid ning hoidsid omamaisel turul seega hindu üleval. Veel väitis ta, et ekspordi litsentsimise nõuded, mida Malaisia rakendas neist kahe tooraine (s.o äädikhape ja kaltsiumkarbonaat) puhul, võisid avaldada vastupidist mõju, säilitades omamaise varustatuse ja hoides omamaisel turul hindu all. Seega arvas ta, et Malaisia oleks võrdlusriigina selles suhtes parem valik kui Argentina. |
| --- | --- |

(146)

Taotluse esitaja väitis, et komisjoni esimeses teates osutatud impordi litsentsimise nõuded, mida Argentina rakendas nelja tooraine (s.o kaaliumhüdroksiid, väävel, kaltsiumkarbonaat ja äädikhape) puhul, piirasid varustusallikaid ning hoidsid omamaisel turul seega hindu üleval. Veel väitis ta, et ekspordi litsentsimise nõuded, mida Malaisia rakendas neist kahe tooraine (s.o äädikhape ja kaltsiumkarbonaat) puhul, võisid avaldada vastupidist mõju, säilitades omamaise varustatuse ja hoides omamaisel turul hindu all. Seega arvas ta, et Malaisia oleks võrdlusriigina selles suhtes parem valik kui Argentina.

| (147) | Mis puudutab Malaisia kohaldatavaid ekspordi litsentsimise nõudeid, siis osutas komisjon esimeses teates, et neid kohaldati vaid kahe toormaterjali, nimelt äädikhappe ja kaltsiumkarbonaadi suhtes. Ekspordi litsentsimise nõuete mõju hoidis omamaiseid hindu all, mis tõenäoliselt hoidis all ka impordikoguseid ja/või hindu, et konkureerida omamaiste varude abil. Sel juhul oleks nende kahe tooraine impordihindu normaalväärtuse arvutamiseks kasutamisel väga tõenäoliselt alahinnatud (65). |
| --- | --- |

(147)

Mis puudutab Malaisia kohaldatavaid ekspordi litsentsimise nõudeid, siis osutas komisjon esimeses teates, et neid kohaldati vaid kahe toormaterjali, nimelt äädikhappe ja kaltsiumkarbonaadi suhtes. Ekspordi litsentsimise nõuete mõju hoidis omamaiseid hindu all, mis tõenäoliselt hoidis all ka impordikoguseid ja/või hindu, et konkureerida omamaiste varude abil. Sel juhul oleks nende kahe tooraine impordihindu normaalväärtuse arvutamiseks kasutamisel väga tõenäoliselt alahinnatud (65).

65

| (148) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades andis komisjon huvitatud isikutele teise teatega teada, et kavatseb kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kasutada normaalväärtuse arvutamiseks vajalike moonutamata hindade või võrdlusaluste saamiseks sobiva võrdlusriigina Malaisiat ja äriühingut Ajinomoto (Malaysia) Berhad. |
| --- | --- |

(148)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades andis komisjon huvitatud isikutele teise teatega teada, et kavatseb kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kasutada normaalväärtuse arvutamiseks vajalike moonutamata hindade või võrdlusaluste saamiseks sobiva võrdlusriigina Malaisiat ja äriühingut Ajinomoto (Malaysia) Berhad.

| (149) | Huvitatud isikutel paluti esitada märkusi Malaisia võrdlusriigiks ja äriühingu Ajinomoto (Malaysia) Berhad võrdlusriigi tootjaks sobivuse kohta. |
| --- | --- |

(149)

Huvitatud isikutel paluti esitada märkusi Malaisia võrdlusriigiks ja äriühingu Ajinomoto (Malaysia) Berhad võrdlusriigi tootjaks sobivuse kohta.

| (150) | Pärast teise teate avaldamist saadi märkusi üksnes taotluse esitajalt. Taotluse esitaja esitas märkusi selle kohta, et võrdlusriigiks valitakse Malaisia. |
| --- | --- |

(150)

Pärast teise teate avaldamist saadi märkusi üksnes taotluse esitajalt. Taotluse esitaja esitas märkusi selle kohta, et võrdlusriigiks valitakse Malaisia.

3.3.4.   Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (151) | Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Malaisia on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(151)

Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Malaisia on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

3.3.5.   Järeldus

Järeldus

| (152) | Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Malaisia alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(152)

Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Malaisia alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks.

| (153) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes ütles Anhui Jinhe, et Malaisia ei ole asjakohane võrdlusriik, sest seal oli vaid üks äriühing, Ajinomoto (Malaysia) Berhad, mis tegutses kaaliumatsesulfaamiga samas üldises tootekategoorias, ja Ajinomoto finantsandmed olid moonutatud, sest tema kulud tuginesid suures osas ostudele seotud äriühingutelt. Ta väitis, et tulemuseks saadud madalamad tooraine- ja muud otsesed kulud, mida äriühing kandis, selgitasid suurt müügi-, üld- ja halduskulude protsenti, mida normaalväärtuse arvutamisel kasutati. |
| --- | --- |

(153)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes ütles Anhui Jinhe, et Malaisia ei ole asjakohane võrdlusriik, sest seal oli vaid üks äriühing, Ajinomoto (Malaysia) Berhad, mis tegutses kaaliumatsesulfaamiga samas üldises tootekategoorias, ja Ajinomoto finantsandmed olid moonutatud, sest tema kulud tuginesid suures osas ostudele seotud äriühingutelt. Ta väitis, et tulemuseks saadud madalamad tooraine- ja muud otsesed kulud, mida äriühing kandis, selgitasid suurt müügi-, üld- ja halduskulude protsenti, mida normaalväärtuse arvutamisel kasutati.

| (154) | Komisjon märkis, et Ajinomoto (Malaysia) Berhadi 31. märtsil 2020 lõppenud majandusaasta finantsaruande (66) 29. lisas, mis sisaldas juhatuse deklaratsiooni seotud pooltega tehtud tehingute kohta, osutati, et „direktorite arvates tehti kõik eespool mainitud tehingud tavapärase majandustegevuse käigus ning need toimusid läbiräägitud tingimustel, mis oluliselt ei erine mitteseotud pooltega tehtavate tehingute puhul saadavatest tingimustest“. Veelgi enam, lisade kohaselt auditeeris seda aruannet osana kohustuslikust auditist sõltumatu audiitor, kes teatas, (67) et majandusaasta finantsaruanne kajastab tõeselt ja erapooletult äriühingu rahalist olukorda 31. märtsi 2020. aasta seisuga. Nii arvas komisjon, et ta saab müügi-, üld- ja halduskulude arvutamiseks võtta aluseks Ajinomoto (Malaysia) Berhadi müügi-, üld- ja halduskulude ning tootmiskulude vahelise suhte, ning lükkas Anhui Jinhe esitatud väite tagasi. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon märkis, et Ajinomoto (Malaysia) Berhadi 31. märtsil 2020 lõppenud majandusaasta finantsaruande (66) 29. lisas, mis sisaldas juhatuse deklaratsiooni seotud pooltega tehtud tehingute kohta, osutati, et „direktorite arvates tehti kõik eespool mainitud tehingud tavapärase majandustegevuse käigus ning need toimusid läbiräägitud tingimustel, mis oluliselt ei erine mitteseotud pooltega tehtavate tehingute puhul saadavatest tingimustest“. Veelgi enam, lisade kohaselt auditeeris seda aruannet osana kohustuslikust auditist sõltumatu audiitor, kes teatas, (67) et majandusaasta finantsaruanne kajastab tõeselt ja erapooletult äriühingu rahalist olukorda 31. märtsi 2020. aasta seisuga. Nii arvas komisjon, et ta saab müügi-, üld- ja halduskulude arvutamiseks võtta aluseks Ajinomoto (Malaysia) Berhadi müügi-, üld- ja halduskulude ning tootmiskulude vahelise suhte, ning lükkas Anhui Jinhe esitatud väite tagasi.

66

67

| (155) | Veel väitis Anhui Jinhe, et sobivam võrdlusriik oli Argentina, sest saadaolev finantsteave, kasumi ja müügi suhe 5,3 % oli mõistlik ja komisjoni väide, et Argentina poolne impordilitsentsi nõue piiras tarneallikate arvu, oli alusetu, sest imporditariife kohaldati üksnes ühe riigi (USA) ja üksnes ühe toote suhtes. |
| --- | --- |

(155)

Veel väitis Anhui Jinhe, et sobivam võrdlusriik oli Argentina, sest saadaolev finantsteave, kasumi ja müügi suhe 5,3 % oli mõistlik ja komisjoni väide, et Argentina poolne impordilitsentsi nõue piiras tarneallikate arvu, oli alusetu, sest imporditariife kohaldati üksnes ühe riigi (USA) ja üksnes ühe toote suhtes.

| (156) | Komisjon ei olnud nende väidetega nõus. Komisjon ei lükanud Argentinat kui võrdlusriiki tagasi mitte põhjusel, et kasumi ja müügi suhe 5,3 % ei oleks mõistlik, vaid muudel põhjustel. Nagu põhjenduses 137 selgitatud, ei olnud Argentina ühegi asjaomase äriühingu kohta erinevalt Malaisia äriühingutest tegelikult finantsaruandeid saadaval. Veelgi enam, lisaks Anhui Jinhe mainitud imporditariifile selgitas komisjon välja impordilitsentsi nõuded veel nelja tooraine kohta, mis võisid piirata tarneallikaid ning seega tõsta siseturu hindu. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon ei olnud nende väidetega nõus. Komisjon ei lükanud Argentinat kui võrdlusriiki tagasi mitte põhjusel, et kasumi ja müügi suhe 5,3 % ei oleks mõistlik, vaid muudel põhjustel. Nagu põhjenduses 137 selgitatud, ei olnud Argentina ühegi asjaomase äriühingu kohta erinevalt Malaisia äriühingutest tegelikult finantsaruandeid saadaval. Veelgi enam, lisaks Anhui Jinhe mainitud imporditariifile selgitas komisjon välja impordilitsentsi nõuded veel nelja tooraine kohta, mis võisid piirata tarneallikaid ning seega tõsta siseturu hindu. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.4.   Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (157) | Komisjon esitas esimeses teates loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad vaatlusaluse toote tootmisel kasutavad, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja osutama hõlpsasti kättesaadavale teabele kõigi kõnealuses teates nimetatud tootmistegurite moonutamata väärtuste kohta. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon esitas esimeses teates loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad vaatlusaluse toote tootmisel kasutavad, ning kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja osutama hõlpsasti kättesaadavale teabele kõigi kõnealuses teates nimetatud tootmistegurite moonutamata väärtuste kohta.

| (158) | Seejärel märkis komisjon teises teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainetega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks GTA andmebaasis sisalduvaid andmeid. Lisaks osutas komisjon, et kasutab moonutamata tööjõukulude kindlaksmääramiseks tööjõuturu teabe ja analüüsi instituudi (Institute of Labour Market Information and Analysis, ILMIA) (68) andmeid ning elektrikulude kindlaksmääramiseks elektriettevõtte Tenaga Nasional Berhad (TNB) poolt tema veebisaidil (69) avaldatud elektrihinna teavet. |
| --- | --- |

(158)

Seejärel märkis komisjon teises teates, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainetega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks GTA andmebaasis sisalduvaid andmeid. Lisaks osutas komisjon, et kasutab moonutamata tööjõukulude kindlaksmääramiseks tööjõuturu teabe ja analüüsi instituudi (Institute of Labour Market Information and Analysis, ILMIA) (68) andmeid ning elektrikulude kindlaksmääramiseks elektriettevõtte Tenaga Nasional Berhad (TNB) poolt tema veebisaidil (69) avaldatud elektrihinna teavet.

68

69

| (159) | Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid ka sellest, et kuna mõned üksikud tooraineartiklid olid tootmise kogukuludes väikese tähtsusega, käsitati mõningaid tootmistegureid kulumaterjalidena. Peale selle andis komisjon huvitatud isikutele ka teada, et arvutab kulumaterjalide protsendi tootmise kogukulus ja kohaldab seda protsenti ümberarvutatud tootmiskulude suhtes, kui kasutab asjaomase võrdlusriigi kindlaksmääratud moonutamata võrdlusaluseid. |
| --- | --- |

(159)

Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid ka sellest, et kuna mõned üksikud tooraineartiklid olid tootmise kogukuludes väikese tähtsusega, käsitati mõningaid tootmistegureid kulumaterjalidena. Peale selle andis komisjon huvitatud isikutele ka teada, et arvutab kulumaterjalide protsendi tootmise kogukulus ja kohaldab seda protsenti ümberarvutatud tootmiskulude suhtes, kui kasutab asjaomase võrdlusriigi kindlaksmääratud moonutamata võrdlusaluseid.

| (160) | Ärakuulamise ajal väitis Anhui Jinhe, et komisjon ei olnud lisanud esimest teadet uurimise mittekonfidentsiaalsesse toimikusse 65 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest, nagu osutatud algatamisteate punktis 5.3.2. |
| --- | --- |

(160)

Ärakuulamise ajal väitis Anhui Jinhe, et komisjon ei olnud lisanud esimest teadet uurimise mittekonfidentsiaalsesse toimikusse 65 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest, nagu osutatud algatamisteate punktis 5.3.2.

| (161) | See tähtaeg ei hõlma siiski toimikusse lisatavaid teateid. Komisjon avaldas esimese teate 15. märtsil 2021 ja teise teate 11. juunil 2021 ning huvitatud isikutel oli nende mõlema teate puhul aega 10 päeva, et esitada nende aspektide kohta märkusi. Anhui Jinhe ei esitanud kummalegi teatele vastuseks ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(161)

See tähtaeg ei hõlma siiski toimikusse lisatavaid teateid. Komisjon avaldas esimese teate 15. märtsil 2021 ja teise teate 11. juunil 2021 ning huvitatud isikutel oli nende mõlema teate puhul aega 10 päeva, et esitada nende aspektide kohta märkusi. Anhui Jinhe ei esitanud kummalegi teatele vastuseks ühtegi märkust.

| (162) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes kordas Anhui Jinhe põhjenduses 160 käsitletud väidet. Veel väitis ta, et kuna komisjon lisas esimese teate uurimise toimikusse 4,5 kuud pärast uurimise algatamist ning teise teate 7,5 kuud hiljem, ei lisanud ta teateid toimikusse „varsti“, nagu on sätestatud algatamisteate punktis 5.3.2, ega „viivitamata“, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e, mistõttu ei peaks neid arvesse võtma. Lisaks väideti, et taotlus ei sisaldanud ühtegi elementi Anhui Jinhe poolt tootmisprotsessis kasutatavate teatavate konkreetsete sisendite moonutuste kohta ning et komisjonile ei esitatud selliseid tõendeid 37 päeva jooksul alates taotluse esitaja avaldatud algatamisteate kuupäevast. Viimaks väideti, et esimese teate esitamine 37 päeva pärast algatamist rikkus Anhui Jinhe kaitseõigusi. |
| --- | --- |

(162)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes kordas Anhui Jinhe põhjenduses 160 käsitletud väidet. Veel väitis ta, et kuna komisjon lisas esimese teate uurimise toimikusse 4,5 kuud pärast uurimise algatamist ning teise teate 7,5 kuud hiljem, ei lisanud ta teateid toimikusse „varsti“, nagu on sätestatud algatamisteate punktis 5.3.2, ega „viivitamata“, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e, mistõttu ei peaks neid arvesse võtma. Lisaks väideti, et taotlus ei sisaldanud ühtegi elementi Anhui Jinhe poolt tootmisprotsessis kasutatavate teatavate konkreetsete sisendite moonutuste kohta ning et komisjonile ei esitatud selliseid tõendeid 37 päeva jooksul alates taotluse esitaja avaldatud algatamisteate kuupäevast. Viimaks väideti, et esimese teate esitamine 37 päeva pärast algatamist rikkus Anhui Jinhe kaitseõigusi.

| (163) | Komisjon ei ole nende väidetega nõus. Toimikusse lisatava esimese teate ja teise teate eesmärk on teavitada pooli asjaomastest allikatest, mida komisjon kavatseb alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt normaalväärtuse arvutamiseks kasutada. Teated ei hõlma hinnangut alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Lisaks oli käesolevale juhtumile eriti iseloomulik asjaolu, et nagu põhjenduses 129 selgitatud, toodeti kaaliumatsesulfaami ainult liidus ja Hiinas. Seetõttu oli võrdlusriigi valimise protsess keerulisem kui tavaliselt, sest komisjon pidi kaaluma, kas vaatlusaluse tootega sama üldkategooria toote tootmine ja/või sektor oli olemas. Veelgi enam, alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt toimuv uurimine, nagu ka käesolev uurimine, tuleb lõpule viia 12 kuu jooksul ning igal juhul mitte hiljem kui 15 kuu jooksul alates algatamisteate avaldamisest (nagu osutatud algatamisteate punktis 6), samas kui alusmääruse artikli 5 kohaselt toimuva uurimise puhul tuleks ajutised meetmed kehtestada hiljemalt 8 kuud pärast uurimise algatamist. Peale selle oli Anhui Jinhel piisavalt aega teadete kohta märkuste esitamiseks. Esimese teate kohta, milles määrati kindlaks kolm võimalikku võrdlusriiki, ei esitanud Anhui Jinhe aga ühtegi märkust. Samuti ei esitanud Anhui Jinhe märkusi teise teate kohta. Seetõttu lükkas komisjon tagasi väited, et Anhui Jinhe kaitseõigusi on rikutud. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon ei ole nende väidetega nõus. Toimikusse lisatava esimese teate ja teise teate eesmärk on teavitada pooli asjaomastest allikatest, mida komisjon kavatseb alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt normaalväärtuse arvutamiseks kasutada. Teated ei hõlma hinnangut alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Lisaks oli käesolevale juhtumile eriti iseloomulik asjaolu, et nagu põhjenduses 129 selgitatud, toodeti kaaliumatsesulfaami ainult liidus ja Hiinas. Seetõttu oli võrdlusriigi valimise protsess keerulisem kui tavaliselt, sest komisjon pidi kaaluma, kas vaatlusaluse tootega sama üldkategooria toote tootmine ja/või sektor oli olemas. Veelgi enam, alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt toimuv uurimine, nagu ka käesolev uurimine, tuleb lõpule viia 12 kuu jooksul ning igal juhul mitte hiljem kui 15 kuu jooksul alates algatamisteate avaldamisest (nagu osutatud algatamisteate punktis 6), samas kui alusmääruse artikli 5 kohaselt toimuva uurimise puhul tuleks ajutised meetmed kehtestada hiljemalt 8 kuud pärast uurimise algatamist. Peale selle oli Anhui Jinhel piisavalt aega teadete kohta märkuste esitamiseks. Esimese teate kohta, milles määrati kindlaks kolm võimalikku võrdlusriiki, ei esitanud Anhui Jinhe aga ühtegi märkust. Samuti ei esitanud Anhui Jinhe märkusi teise teate kohta. Seetõttu lükkas komisjon tagasi väited, et Anhui Jinhe kaitseõigusi on rikutud.

| (164) | Mis puudutab väidet, et taotlus ei sisaldanud ühtegi elementi teatavate konkreetsete sisendite moonutuste kohta, nagu öeldud põhjenduses 22, siis järeldas komisjon, et taotlus sisaldas uurimise alustamiseks piisavalt tõendeid. Taotluse esitaja ei pea esitama lisatõendeid konkreetselt teatavate sisendite moonutuste kohta, et komisjon kaaluks alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamist. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(164)

Mis puudutab väidet, et taotlus ei sisaldanud ühtegi elementi teatavate konkreetsete sisendite moonutuste kohta, nagu öeldud põhjenduses 22, siis järeldas komisjon, et taotlus sisaldas uurimise alustamiseks piisavalt tõendeid. Taotluse esitaja ei pea esitama lisatõendeid konkreetselt teatavate sisendite moonutuste kohta, et komisjon kaaluks alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamist. Seetõttu lükati see väide tagasi.

3.5.   Moonutamata kulud ja võrdlusalused

Moonutamata kulud ja võrdlusalused

3.5.1.   Tootmistegurid

Tootmistegurid

| (165) | Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kaugmeetodil ristkontrollide käigus kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et teha kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1


  Tootmistegurid kaaliumatsesulfaami puhul









  Tootmistegur | Kaubakood Malaisias | Moonutamata väärtused jüaanides | Mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toorained |
| Aktiivsüsi | 38021000 | 17,78 | kg |
| Ammooniumfosfaat/diammooniumfosfaat | 31053000 | 2,87 | kg |
| Antratsiit | 27011100 | 0,99 | kg |
| Butüülatsetaat | 29153300 | 6,99 | kg |
| Kaltsiumkarbonaadi kivipulber / CaCO3 / mešš 200 | 25171000 | 0,72 | kg |
| Vahuvastane aine / algkujul silikoonid | 39100020
  39100090 | 64,55 | kg |
| Diklorometaan | 29031200 | 4,51 | kg |
| Jää-äädikhape | 29152100 | 6,00 | kg |
| Lubi / pulber / mešš 250 | 25221000 | 1,07 | kg |
| Kaaliumhüdroksiid | 28152000 | 4,14 | kg |
| Sulfaamhape | 28111990 | 18,14 | kg |
| Väävel/vedel | 25030000 | 0,77 | kg |
| Trietüülamiin | 29211900 | 47,51 | kg |
| Energia |
| Elektrienergia | ei kohaldata | 0,52 | kWh |
| Tööjõud |
| Tööjõukulud töötlevas tööstuses | ei kohaldata | 64,10 | töötund |

(165)

Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kaugmeetodil ristkontrollide käigus kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et teha kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1

Tabel 1

Tootmistegurid kaaliumatsesulfaami puhul

Tootmistegurid kaaliumatsesulfaami puhul

Tootmistegur

Kaubakood Malaisias

Moonutamata väärtused jüaanides

Mõõtühik

Toorained

Toorained

Aktiivsüsi

38021000

17,78

kg

Ammooniumfosfaat/diammooniumfosfaat

31053000

2,87

kg

Antratsiit

27011100

0,99

kg

Butüülatsetaat

29153300

6,99

kg

Kaltsiumkarbonaadi kivipulber / CaCO3 / mešš 200

3

25171000

0,72

kg

Vahuvastane aine / algkujul silikoonid

39100020

39100090

64,55

kg

Diklorometaan

29031200

4,51

kg

Jää-äädikhape

29152100

6,00

kg

Lubi / pulber / mešš 250

25221000

1,07

kg

Kaaliumhüdroksiid

28152000

4,14

kg

Sulfaamhape

28111990

18,14

kg

Väävel/vedel

25030000

0,77

kg

Trietüülamiin

29211900

47,51

kg

Energia

Energia

Elektrienergia

ei kohaldata

0,52

kWh

Tööjõud

Tööjõud

Tööjõukulud töötlevas tööstuses

ei kohaldata

64,10

töötund

| (166) | Komisjon lisas ka tootmise üldkulude näitaja, et hõlmata kulud, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma. Selle summa kindlaksmääramise metoodikat selgitatakse nõuetekohaselt põhjenduses 186. |
| --- | --- |

(166)

Komisjon lisas ka tootmise üldkulude näitaja, et hõlmata kulud, mida eespool nimetatud tootmistegurid ei hõlma. Selle summa kindlaksmääramise metoodikat selgitatakse nõuetekohaselt põhjenduses 186.

Toorained ja kõrvalsaadused

Toorained ja kõrvalsaadused

| (167) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud ja transpordikulud), nagu see oli esitatud GTAs. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 1. lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena (70). Komisjon otsustas jätta välja HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas põhjenduses 121, ei ole Hiina omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Pärast Hiinast ja määruse (EL) 2015/755 lisas 1 loetletud riikidest Malaisiasse suunatud impordi väljajätmist oli komisjon seisukohal, et muudest kolmandatest riikidest pärit peamiste toorainete import oli endiselt representatiivne (moodustas enam kui 75 % Malaisiasse suunatud impordi kogumahust). |
| --- | --- |

(167)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud ja transpordikulud), nagu see oli esitatud GTAs. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 1. lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena (70). Komisjon otsustas jätta välja HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas põhjenduses 121, ei ole Hiina omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Pärast Hiinast ja määruse (EL) 2015/755 lisas 1 loetletud riikidest Malaisiasse suunatud impordi väljajätmist oli komisjon seisukohal, et muudest kolmandatest riikidest pärit peamiste toorainete import oli endiselt representatiivne (moodustas enam kui 75 % Malaisiasse suunatud impordi kogumahust).

70

| (168) | Mõne tootmisteguri ja kõrvalsaaduse puhul moodustasid koostööd tegeva eksportiva tootja tegelikud kulud või krediteeritud väärtused läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tühise osa tooraine kogukuludest. |
| --- | --- |

(168)

Mõne tootmisteguri ja kõrvalsaaduse puhul moodustasid koostööd tegeva eksportiva tootja tegelikud kulud või krediteeritud väärtused läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tühise osa tooraine kogukuludest.

| (169) | Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, olenemata kasutatud allikast, otsustas komisjon lisada nende kulude netoväärtuse kulumaterjalide alla. |
| --- | --- |

(169)

Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, olenemata kasutatud allikast, otsustas komisjon lisada nende kulude netoväärtuse kulumaterjalide alla.

| (170) | Mis puudutab auru, siis teatas eksportiv tootja kulumaterjalide kategoorias märkimisväärsest kulust. Kuna aur on samuti tootmisprotsessi kõrvalsaadus, lisas komisjon auru puhul kulumaterjalide alla nii kulu kui ka kõrvalsaadusega seotud tulu väärtuse. |
| --- | --- |

(170)

Mis puudutab auru, siis teatas eksportiv tootja kulumaterjalide kategoorias märkimisväärsest kulust. Kuna aur on samuti tootmisprotsessi kõrvalsaadus, lisas komisjon auru puhul kulumaterjalide alla nii kulu kui ka kõrvalsaadusega seotud tulu väärtuse.

| (171) | Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu toorainete kogukulus ja kohaldas seda protsendimäära toorainekulude suhtes, mis olid ümber arvutatud kindlakstehtud moonutamata hindade põhjal. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon arvutas kulumaterjalide osakaalu toorainete kogukulus ja kohaldas seda protsendimäära toorainekulude suhtes, mis olid ümber arvutatud kindlakstehtud moonutamata hindade põhjal.

| (172) | Selleks et teha kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kindlaks tooraine moonutamata hind, kohaldas komisjon võrdlusriigi asjakohast imporditollimaksu. |
| --- | --- |

(172)

Selleks et teha kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taandega kindlaks tooraine moonutamata hind, kohaldas komisjon võrdlusriigi asjakohast imporditollimaksu.

| (173) | Komisjon väljendas koostööd tegeva eksportiva tootja toorainete tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana tema asjaomaste toorainete tegelikust kulust ja rakendas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata kulusid. |
| --- | --- |

(173)

Komisjon väljendas koostööd tegeva eksportiva tootja toorainete tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana tema asjaomaste toorainete tegelikust kulust ja rakendas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata kulusid.

| (174) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes väitis Anhui Jinhe, et komisjon ei arvutanud täpset kaaliumhüdroksiidi võrdlusalust. Ta väitis, et komisjon kasutas selleks HS-koodi 281520 puhul Malaisia hinda ja et selles metoodikas ei võetud arvesse asjaolu, et kaaliumhüdroksiidi saab importida vedelas või tahkes olekus, millel on erinevad hinnad. |
| --- | --- |

(174)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes väitis Anhui Jinhe, et komisjon ei arvutanud täpset kaaliumhüdroksiidi võrdlusalust. Ta väitis, et komisjon kasutas selleks HS-koodi 281520 puhul Malaisia hinda ja et selles metoodikas ei võetud arvesse asjaolu, et kaaliumhüdroksiidi saab importida vedelas või tahkes olekus, millel on erinevad hinnad.

| (175) | Kaaliumhüdroksiidi võrdlusaluse arvutamiseks kasutas komisjon Anhui Jinhe esitatud HS-koodi, mis oli tahke ja vedela oleku puhul üks ja sama. Selle toote 8-kohalise kaubakoodi puhul ei eristata Malaisias vedelaid ja tahkeid tooteid. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(175)

Kaaliumhüdroksiidi võrdlusaluse arvutamiseks kasutas komisjon Anhui Jinhe esitatud HS-koodi, mis oli tahke ja vedela oleku puhul üks ja sama. Selle toote 8-kohalise kaubakoodi puhul ei eristata Malaisias vedelaid ja tahkeid tooteid. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (176) | Samuti väitis Anhui Jinhe, et impordimaksude aluseks olev põhieeldus on see, et kui tooraineid ostetakse siseturult, kohaldatakse ostuhinnale käibemaksu, aga kui toorained omandatakse välisturgudelt, siis toorainet eksportivad riigid üldjoontes käibemaksu ei kohalda. Niisiis kehtestati importimisetapis maksude võrdsustamiseks imporditollimaksud, nii et riigisisene hind oli impordihinnaga võrreldav. Kui aga äriühing ostab tooraineid, on tasutav käibemaks sisendkäibemaks, mis ei olnud osa tootmiskuludest, sest see oli väljundkäibemaksu tasaarveldus. Seega väitis Anhui Jinhe, et normaalväärtuse arvutamisel ei tuleks lisada imporditollimaksu. |
| --- | --- |

(176)

Samuti väitis Anhui Jinhe, et impordimaksude aluseks olev põhieeldus on see, et kui tooraineid ostetakse siseturult, kohaldatakse ostuhinnale käibemaksu, aga kui toorained omandatakse välisturgudelt, siis toorainet eksportivad riigid üldjoontes käibemaksu ei kohalda. Niisiis kehtestati importimisetapis maksude võrdsustamiseks imporditollimaksud, nii et riigisisene hind oli impordihinnaga võrreldav. Kui aga äriühing ostab tooraineid, on tasutav käibemaks sisendkäibemaks, mis ei olnud osa tootmiskuludest, sest see oli väljundkäibemaksu tasaarveldus. Seega väitis Anhui Jinhe, et normaalväärtuse arvutamisel ei tuleks lisada imporditollimaksu.

| (177) | Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Käibemaksurežiim on imporditollimaksu režiimist erinev. Kuigi käibemaksu puhul tasaarveldatakse sisend- ja väljundkäibemaksu ka imporditud toorainete puhul, siis imporditollimakse selline tasaarveldus ei hõlma. Peale selle on imporditollimaksude lisamise eesmärk saada siseturu lõplik impordihind. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(177)

Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Käibemaksurežiim on imporditollimaksu režiimist erinev. Kuigi käibemaksu puhul tasaarveldatakse sisend- ja väljundkäibemaksu ka imporditud toorainete puhul, siis imporditollimakse selline tasaarveldus ei hõlma. Peale selle on imporditollimaksude lisamise eesmärk saada siseturu lõplik impordihind. Seetõttu lükati see väide tagasi.

Tööjõud

Tööjõud

| (178) | Teises teates osutas komisjon oma kavatsusele kasutada Malaisia tööjõuturu teabe ja analüüsi instituudi (Institute of Labour Market Information and Analysis, ILMIA) (71) avaldatud statistikat, et määrata töötleva tööstuse keskmiste uurimisperioodil kantud tööjõukulude teabe põhjal kindlaks töötasu Malaisias. |
| --- | --- |

(178)

Teises teates osutas komisjon oma kavatsusele kasutada Malaisia tööjõuturu teabe ja analüüsi instituudi (Institute of Labour Market Information and Analysis, ILMIA) (71) avaldatud statistikat, et määrata töötleva tööstuse keskmiste uurimisperioodil kantud tööjõukulude teabe põhjal kindlaks töötasu Malaisias.

71

| (179) | Pärast teise teate avaldamist tegi taotluse esitaja märkuse, et kui võtta aluseks komisjoni poolt äriühingu Ajinomoto (Malaysia) Berhad puhul kindlakstehtud muud kui juhatuse liikmete tööjõukulud (38 791 005 ringgitit) ning asjaolu, et see puudutas 452 inimest, saab järeldada, et Ajinomoto (Malaysia) Berhad maksis igale juhtkonda mittekuuluvale töötajale keskmiselt 85 820,81 ringgitit aastas, mis võrdub 7 151,73 ringgitiga kuus (11 952,8 jüaani kuus). Ta osutas, et kuna Ajinomoto (Malaysia) Berhad tegutseb samas ärisektoris kui kaaliumatsesulfaami tootjad, oleks mõistlik arvutada tööjõukulude võrdlusalus juhtkonda mittekuuluvate töötajate töötunnikulude alusel, mis on võetud Ajinomoto (Malaysia) Berhadi finantsaruannetest. |
| --- | --- |

(179)

Pärast teise teate avaldamist tegi taotluse esitaja märkuse, et kui võtta aluseks komisjoni poolt äriühingu Ajinomoto (Malaysia) Berhad puhul kindlakstehtud muud kui juhatuse liikmete tööjõukulud (38 791 005 ringgitit) ning asjaolu, et see puudutas 452 inimest, saab järeldada, et Ajinomoto (Malaysia) Berhad maksis igale juhtkonda mittekuuluvale töötajale keskmiselt 85 820,81 ringgitit aastas, mis võrdub 7 151,73 ringgitiga kuus (11 952,8 jüaani kuus). Ta osutas, et kuna Ajinomoto (Malaysia) Berhad tegutseb samas ärisektoris kui kaaliumatsesulfaami tootjad, oleks mõistlik arvutada tööjõukulude võrdlusalus juhtkonda mittekuuluvate töötajate töötunnikulude alusel, mis on võetud Ajinomoto (Malaysia) Berhadi finantsaruannetest.

| (180) | Komisjon märgib, et tööjõuturu teabe ja analüüsi instituudi arvud käivad 2016. aasta kohta. Kuna taotluse esitaja soovitatud muud kui juhtkonna tööjõukulud puudutavad 31. märtsil 2020 lõppenud majandusaastat ja tulenevad kaaliumatsesulfaami tootjatega samas ärisektoris olevalt äriühingult, leidis komisjon, et taotluse esitaja nõudmine teha tööjõukulud kindlaks nende alusel, on asjakohane. |
| --- | --- |

(180)

Komisjon märgib, et tööjõuturu teabe ja analüüsi instituudi arvud käivad 2016. aasta kohta. Kuna taotluse esitaja soovitatud muud kui juhtkonna tööjõukulud puudutavad 31. märtsil 2020 lõppenud majandusaastat ja tulenevad kaaliumatsesulfaami tootjatega samas ärisektoris olevalt äriühingult, leidis komisjon, et taotluse esitaja nõudmine teha tööjõukulud kindlaks nende alusel, on asjakohane.

Elektrienergia

Elektrienergia

| (181) | Malaisia äriühingute (tööstuskasutajate) elektrihindu avaldab oma veebisaidil elektriettevõte Tenaga Nasional Berhad (TNB) (72). Uusimad määrad avaldati 1. jaanuaril 2014 ning need kehtisid ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon kasutas elektrikulu kindlaksmääramiseks kWh kohta TNB-lt pärit tarbimisvahemiku „tariif 2E – keskpinge tippkoormuse / tippkoormuse väline tööstustariif“ tööstuselektrihindade määra. |
| --- | --- |

(181)

Malaisia äriühingute (tööstuskasutajate) elektrihindu avaldab oma veebisaidil elektriettevõte Tenaga Nasional Berhad (TNB) (72). Uusimad määrad avaldati 1. jaanuaril 2014 ning need kehtisid ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon kasutas elektrikulu kindlaksmääramiseks kWh kohta TNB-lt pärit tarbimisvahemiku „tariif 2E – keskpinge tippkoormuse / tippkoormuse väline tööstustariif“ tööstuselektrihindade määra.

72

| (182) | Mis puudutab maksimaalse nõudluse elementi, siis ei esitanud eksportiv tootja üksikasju selle kohta, milline on maksimaalne nõudlus poole tunni kohta, mis on arvutuse element. Seetõttu tegi komisjon selle elemendi konservatiivselt kindlaks nii, et võttis aluseks keskmise nõudluse poole tunni kohta suurima nõudlusega kuus. |
| --- | --- |

(182)

Mis puudutab maksimaalse nõudluse elementi, siis ei esitanud eksportiv tootja üksikasju selle kohta, milline on maksimaalne nõudlus poole tunni kohta, mis on arvutuse element. Seetõttu tegi komisjon selle elemendi konservatiivselt kindlaks nii, et võttis aluseks keskmise nõudluse poole tunni kohta suurima nõudlusega kuus.

| (183) | Seejärel määras komisjon kindlaks eksportiva Hiina tootja tarbimise tippkoormuse ja tippkoormuse välistel perioodidel Malaisia tariifisüsteemis, mis vastasid tippkoormuse ja ühtlase nõudlusega perioodidele (Malaisia tippkoormuse periood) ja madalperioodidele (Malaisia tippkoormuse väline periood) Hiina tariifisüsteemis. |
| --- | --- |

(183)

Seejärel määras komisjon kindlaks eksportiva Hiina tootja tarbimise tippkoormuse ja tippkoormuse välistel perioodidel Malaisia tariifisüsteemis, mis vastasid tippkoormuse ja ühtlase nõudlusega perioodidele (Malaisia tippkoormuse periood) ja madalperioodidele (Malaisia tippkoormuse väline periood) Hiina tariifisüsteemis.

| (184) | Selleks, et teha kindlaks elektrikulu kWh kohta, kohaldas komisjon Malaisia hindu Malaisia tippkoormuse ja tippkoormuse välistel perioodidel tarbitud ühiku kohta Hiina eksportiva tootja tarbimisele kWh-des nendel perioodidel ning lisas eespool kindlaks tehtud maksimaalse nõudluse tasu ja 1,6 % soodustariifi. |
| --- | --- |

(184)

Selleks, et teha kindlaks elektrikulu kWh kohta, kohaldas komisjon Malaisia hindu Malaisia tippkoormuse ja tippkoormuse välistel perioodidel tarbitud ühiku kohta Hiina eksportiva tootja tarbimisele kWh-des nendel perioodidel ning lisas eespool kindlaks tehtud maksimaalse nõudluse tasu ja 1,6 % soodustariifi.

3.5.2.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

| (185) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „arvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(185)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „arvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma.

| (186) | Koostööd tegeva eksportiva tootja tootmise üldkulusid väljendati protsentuaalse osana eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(186)

Koostööd tegeva eksportiva tootja tootmise üldkulusid väljendati protsentuaalse osana eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (187) | Selleks, et teha kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summa, tugines komisjon Ajinomoto (Malaysia) Berhadi 31. märtsil 2020. aastal lõppenud majandusaasta finantsandmetele. Komisjon tegi need andmed huvitatud isikutele kättesaadavaks teises teates. |
| --- | --- |

(187)

Selleks, et teha kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summa, tugines komisjon Ajinomoto (Malaysia) Berhadi 31. märtsil 2020. aastal lõppenud majandusaasta finantsandmetele. Komisjon tegi need andmed huvitatud isikutele kättesaadavaks teises teates.

| (188) | Nagu teises teates osutatud, analüüsis komisjon müüdud toodangu kulude ning müügi-, üld- ja halduskulude kindlakstegemiseks kõigepealt Ajinomoto (Malaysia) Berhadi 31. märtsil 2020. aastal lõppenud majandusaasta auditeeritud kasumiaruannet ja aruande lisasid. Teatud liiki kulud liigitati vastavalt otse müüdud toodangu kuludeks (nt tehase, masinate ja seadmete kulum) või müügi-, üld- ja halduskuludeks (nt direktorite palgad). Muud kulud jaotati proportsionaalselt müüdud toodangu kulude ning müügi-, üld- ja halduskuludega, tuginedes muude kui juhtivtöötajate (jaotatud proportsionaalselt müügikuludega) ja muude töötajate (liigitatuna proportsionaalselt müügi-, üld- ja halduskuludega) arvule. Selle analüüsiga väljendas komisjon müügi-, üld- ja halduskulusid protsendina müüdud toodangu kuludest. |
| --- | --- |

(188)

Nagu teises teates osutatud, analüüsis komisjon müüdud toodangu kulude ning müügi-, üld- ja halduskulude kindlakstegemiseks kõigepealt Ajinomoto (Malaysia) Berhadi 31. märtsil 2020. aastal lõppenud majandusaasta auditeeritud kasumiaruannet ja aruande lisasid. Teatud liiki kulud liigitati vastavalt otse müüdud toodangu kuludeks (nt tehase, masinate ja seadmete kulum) või müügi-, üld- ja halduskuludeks (nt direktorite palgad). Muud kulud jaotati proportsionaalselt müüdud toodangu kulude ning müügi-, üld- ja halduskuludega, tuginedes muude kui juhtivtöötajate (jaotatud proportsionaalselt müügikuludega) ja muude töötajate (liigitatuna proportsionaalselt müügi-, üld- ja halduskuludega) arvule. Selle analüüsiga väljendas komisjon müügi-, üld- ja halduskulusid protsendina müüdud toodangu kuludest.

| (189) | Pärast teise teate avaldamist tegi taotluse esitaja märkuse, et 2 894 308 ringgiti suurust intressitulu ei tohiks käsitada negatiivse müügi-, üld- ja halduskuluna. |
| --- | --- |

(189)

Pärast teise teate avaldamist tegi taotluse esitaja märkuse, et 2 894 308 ringgiti suurust intressitulu ei tohiks käsitada negatiivse müügi-, üld- ja halduskuluna.

| (190) | Komisjon nõustus, sest kuna Ajinomoto (Malaysia) Berhadil oli märkimisväärne sularahavaru, mis oleks olnud sellise tulu allikas, ei peaks saadud intressi vaatlusaluse toote tootmisega seotud müügi-, üld- ja halduskulude vähendamiseks arvesse võtma. Seetõttu kohandas komisjon selles suhtes müügi-, üld- ja halduskulusid. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon nõustus, sest kuna Ajinomoto (Malaysia) Berhadil oli märkimisväärne sularahavaru, mis oleks olnud sellise tulu allikas, ei peaks saadud intressi vaatlusaluse toote tootmisega seotud müügi-, üld- ja halduskulude vähendamiseks arvesse võtma. Seetõttu kohandas komisjon selles suhtes müügi-, üld- ja halduskulusid.

| (191) | Veel väitis taotluse esitaja, et kasumlikkuse taseme kindlaksmääramisel peaks komisjon võtma arvesse pigem Ajinomoto (Malaysia) Berhadi tööstusliku müügi kui tarbijamüügi kasumlikkust, sest nii taotluse esitaja kui ka Anhui Jinhe müüvad kaaliumatsesulfaami „ettevõtjalt ettevõtjale“. Ta osutas, et tööstussektori kasumlikkust peaks olema võimalik arvutada 2020. aasta aruande leheküljel 89 segmentide kaupa saadaoleva teabe abil. |
| --- | --- |

(191)

Veel väitis taotluse esitaja, et kasumlikkuse taseme kindlaksmääramisel peaks komisjon võtma arvesse pigem Ajinomoto (Malaysia) Berhadi tööstusliku müügi kui tarbijamüügi kasumlikkust, sest nii taotluse esitaja kui ka Anhui Jinhe müüvad kaaliumatsesulfaami „ettevõtjalt ettevõtjale“. Ta osutas, et tööstussektori kasumlikkust peaks olema võimalik arvutada 2020. aasta aruande leheküljel 89 segmentide kaupa saadaoleva teabe abil.

| (192) | Komisjon märkis, et aastaaruande arvud võimaldasid kindlaks määrata tööstusliku müügi kasumiprotsendi, aga mitte samaväärset tööstusliku müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulude protsenti. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi ning määras kasumi ja müügi-, üld- ja halduskulud kindlaks äriühingu Ajinomoto (Malaysia) Berhad kogusummade põhjal. |
| --- | --- |

(192)

Komisjon märkis, et aastaaruande arvud võimaldasid kindlaks määrata tööstusliku müügi kasumiprotsendi, aga mitte samaväärset tööstusliku müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulude protsenti. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi ning määras kasumi ja müügi-, üld- ja halduskulud kindlaks äriühingu Ajinomoto (Malaysia) Berhad kogusummade põhjal.

| (193) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes väitis Anhui Jinhe veel, et komisjon ülehindas Ajinomoto müügi-, üld- ja halduskulusid, arvestades „muud tegevuskulud“ tervikuna müügi-, üld- ja halduskuludesse. Ta väitis, et osa „muudest tegevuskuludest“ on kindlasti müügikulud, mitte müügi-, üld- ja halduskulud, sest näiteks ükski muuks kui muudeks tegevuskuludeks liigitatud kulu ei tundu sisaldavat energiakulusid, mida tuleks – vähemalt osaliselt – käsitleda tootmiskuludena, mitte müügi-, üld- ja halduskuludena. |
| --- | --- |

(193)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud märkustes väitis Anhui Jinhe veel, et komisjon ülehindas Ajinomoto müügi-, üld- ja halduskulusid, arvestades „muud tegevuskulud“ tervikuna müügi-, üld- ja halduskuludesse. Ta väitis, et osa „muudest tegevuskuludest“ on kindlasti müügikulud, mitte müügi-, üld- ja halduskulud, sest näiteks ükski muuks kui muudeks tegevuskuludeks liigitatud kulu ei tundu sisaldavat energiakulusid, mida tuleks – vähemalt osaliselt – käsitleda tootmiskuludena, mitte müügi-, üld- ja halduskuludena.

| (194) | Komisjon märgib, et Ajinomoto aruande selle kategooria kulude puhul puudub selge viide või jaotus. Müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel kasutatud kulude jaotus avalikustati üksikasjalikult teise teate osana ning huvitatud isikutele anti märkuste esitamiseks 10 päeva aega. Anhui Jinhe ei esitanud ettenähtud aja jooksul selle aspekti kohta märkusi. Sellegipoolest, isegi kui komisjon nõustuks selle väitega, ei muudaks see uurimise järeldust, et uurimisperioodil jätkus (ulatuslik) dumping. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon märgib, et Ajinomoto aruande selle kategooria kulude puhul puudub selge viide või jaotus. Müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel kasutatud kulude jaotus avalikustati üksikasjalikult teise teate osana ning huvitatud isikutele anti märkuste esitamiseks 10 päeva aega. Anhui Jinhe ei esitanud ettenähtud aja jooksul selle aspekti kohta märkusi. Sellegipoolest, isegi kui komisjon nõustuks selle väitega, ei muudaks see uurimise järeldust, et uurimisperioodil jätkus (ulatuslik) dumping.

3.5.3.   Arvutamine

Arvutamine

| (195) | Eeltoodu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(195)

Eeltoodu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (196) | Esiteks määras komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud (mis hõlmavad tooraine-, tööjõu- ja energiakasutust). Komisjon kohaldas moonutamata ühikukulusid koostööd tegeva eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Komisjon korrutas kasutustegurid moonutamata ühikukuludega võrdlusriigis. |
| --- | --- |

(196)

Esiteks määras komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud (mis hõlmavad tooraine-, tööjõu- ja energiakasutust). Komisjon kohaldas moonutamata ühikukulusid koostööd tegeva eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Komisjon korrutas kasutustegurid moonutamata ühikukuludega võrdlusriigis.

| (197) | Teiseks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude saamiseks tootmise üldkulud. Koostööd tegeva eksportiva tootja tootmise üldkuludele lisati põhjendustes 168–171 osutatud toorainete ja kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana koostööd tegeva eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(197)

Teiseks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude saamiseks tootmise üldkulud. Koostööd tegeva eksportiva tootja tootmise üldkuludele lisati põhjendustes 168–171 osutatud toorainete ja kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana koostööd tegeva eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (198) | Kui moonutamata tootmiskulud olid kindlaks tehtud, kohaldas komisjon kindlaksmääratud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit põhjendustes 188–192 märgitu kohaselt. Need tehti kindlaks Ajinomoto (Malaysia) Berhadi finantsaruannete põhjal, nagu on selgitatud põhjenduses 187. |
| --- | --- |

(198)

Kui moonutamata tootmiskulud olid kindlaks tehtud, kohaldas komisjon kindlaksmääratud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit põhjendustes 188–192 märgitu kohaselt. Need tehti kindlaks Ajinomoto (Malaysia) Berhadi finantsaruannete põhjal, nagu on selgitatud põhjenduses 187.

| (199) | Tootmise moonutamata kogukuludele lisatud müügi-, üld- ja halduskulud, mida väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest, olid 32,7 %. Kasum, mis oli väljendatud müüdud kaupade kulude protsendina ja mida kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes, oli 22,8 %. |
| --- | --- |

(199)

Tootmise moonutamata kogukuludele lisatud müügi-, üld- ja halduskulud, mida väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest, olid 32,7 %. Kasum, mis oli väljendatud müüdud kaupade kulude protsendina ja mida kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes, oli 22,8 %.

| (200) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(200)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

3.6.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (201) | Koostööd tegev eksportiv tootja eksportis otse sõltumatutele klientidele liidu turul. |
| --- | --- |

(201)

Koostööd tegev eksportiv tootja eksportis otse sõltumatutele klientidele liidu turul.

| (202) | Alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt oli ekspordihind liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(202)

Alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt oli ekspordihind liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

3.7.   Võrdlus

Võrdlus

| (203) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(203)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (204) | Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Ekspordihindade puhul kohandati veo-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid HRVs, ookeaniveo ja kindlustuskulusid, krediidikulusid, pangatasusid ja pakendamiskulusid. |
| --- | --- |

(204)

Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Ekspordihindade puhul kohandati veo-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid HRVs, ookeaniveo ja kindlustuskulusid, krediidikulusid, pangatasusid ja pakendamiskulusid.

3.8.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (205) | Koostööd tegeva eksportiva tootja Anhui Jinhe puhul võrdles komisjon samasuguse toote normaalväärtust vastavat liiki vaatlusaluse toote ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(205)

Koostööd tegeva eksportiva tootja Anhui Jinhe puhul võrdles komisjon samasuguse toote normaalväärtust vastavat liiki vaatlusaluse toote ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (206) | Sellest lähtuvalt oli lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 67,6 %. |
| --- | --- |

(206)

Sellest lähtuvalt oli lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 67,6 %.

| (207) | Ametliku statistika kohased keskmised Hiina ekspordihinnad on kooskõlas Anhui Jinhe hindadega. Arvestades märkimisväärset dumpingumarginaali ja teiste eksportivate tootjate soovimatust teha koostööd, leidis komisjon, et ka teised äriühingud ekspordivad dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(207)

Ametliku statistika kohased keskmised Hiina ekspordihinnad on kooskõlas Anhui Jinhe hindadega. Arvestades märkimisväärset dumpingumarginaali ja teiste eksportivate tootjate soovimatust teha koostööd, leidis komisjon, et ka teised äriühingud ekspordivad dumpinguhindadega.

| (208) | Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(208)

Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

4.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (209) | Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus ning tõenäolised hinnad ja dumpingumarginaalid meetmete tühistamise korral. |
| --- | --- |

(209)

Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, liidu turu atraktiivsus ning tõenäolised hinnad ja dumpingumarginaalid meetmete tühistamise korral.

4.1.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (210) | Komisjon analüüsis tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsusega seotud olukorda taotluses esitatud teabe, Hiina eksportivate tootjate esitatud väljavõttelise uuringu vormide, koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt saadud küsimustiku vastuste, saadud avalduste ja Hiina tootjate veebisaitide põhjal. |
| --- | --- |

(210)

Komisjon analüüsis tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsusega seotud olukorda taotluses esitatud teabe, Hiina eksportivate tootjate esitatud väljavõttelise uuringu vormide, koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt saadud küsimustiku vastuste, saadud avalduste ja Hiina tootjate veebisaitide põhjal.

| (211) | Taotluses osutas taotluse esitaja, et HRV olemasolev tootmisvõimsus ulatus 39 500 tonnini ning tootmisvõimsuse rakendamine oli ülemaailmse müügi alusel alla 50 % (73). |
| --- | --- |

(211)

Taotluses osutas taotluse esitaja, et HRV olemasolev tootmisvõimsus ulatus 39 500 tonnini ning tootmisvõimsuse rakendamine oli ülemaailmse müügi alusel alla 50 % (73).

73

| (212) | Anhui Jinhe väitis, et HRVs tootis kaaliumatsesulfaami üksnes kolm äriühingut, Anhui Jinhe, Vitasweet ja Yabang, ning ta esitas tõendeid näitamaks, et mõned taotluses osutatud Hiina tootjad ei tootnud kaaliumatsesulfaami. |
| --- | --- |

(212)

Anhui Jinhe väitis, et HRVs tootis kaaliumatsesulfaami üksnes kolm äriühingut, Anhui Jinhe, Vitasweet ja Yabang, ning ta esitas tõendeid näitamaks, et mõned taotluses osutatud Hiina tootjad ei tootnud kaaliumatsesulfaami.

| (213) | Komisjon võttis vastu Anhui Jinhe tõendid, (74) mille põhjal näis, et Shandong MinghuiFood Co., Ltd, Suzhou PeacockFood Additive Co., Ltd ja Suzhou Hope Technology Co., Ltd ei tootnud enam kaaliumatsesulfaami. Sellegipoolest ei olnud tõendeid, et nende tootmisvõimsust ei olnud enam olemas, ega teavet selle kohta, kas nende tootmisvõimsuse oleks saanud lühikese ajaga taastada. |
| --- | --- |

(213)

Komisjon võttis vastu Anhui Jinhe tõendid, (74) mille põhjal näis, et Shandong MinghuiFood Co., Ltd, Suzhou PeacockFood Additive Co., Ltd ja Suzhou Hope Technology Co., Ltd ei tootnud enam kaaliumatsesulfaami. Sellegipoolest ei olnud tõendeid, et nende tootmisvõimsust ei olnud enam olemas, ega teavet selle kohta, kas nende tootmisvõimsuse oleks saanud lühikese ajaga taastada.

74

| (214) | Hangzhou SanheFood Co., Ltd kohta leidis komisjon vastupidiste tõendite puudumise tõttu, et ta oli ikka veel tootja, ja järeldas tema veebisaidilt, (75) et tema tootmisvõimsus on vähemalt 5 000 tonni ja tõenäoliselt rohkemgi. |
| --- | --- |

(214)

Hangzhou SanheFood Co., Ltd kohta leidis komisjon vastupidiste tõendite puudumise tõttu, et ta oli ikka veel tootja, ja järeldas tema veebisaidilt, (75) et tema tootmisvõimsus on vähemalt 5 000 tonni ja tõenäoliselt rohkemgi.

75

| (215) | Taotluse esitaja esitas tõendeid, et äriühingul nimega Nantong Hongxin oli ehitamisel kokku 15 000 tonni tootmisvõimsust, mis eeldatavalt valmib 2021. aastal, (76) ning et äriühing nimega Ningxia Wanxiangyuan plaanis ehitada uue kaaliumatsesulfaami tootmise rajatise tootmisvõimsusega 5 000 tonni aastas ning see läbis keskkonnamõjude hindamise etapi 2020. aasta oktoobris (77). Samuti osutas taotluse esitaja Anhui Jinhe 2017. aasta teadaandele tootmisvõimsuse võimaliku suurendamise kohta, aga ei esitanud tõendeid sellise laienemise toimumise ega asjaomase tootmisvõimsuse mahu kohta. |
| --- | --- |

(215)

Taotluse esitaja esitas tõendeid, et äriühingul nimega Nantong Hongxin oli ehitamisel kokku 15 000 tonni tootmisvõimsust, mis eeldatavalt valmib 2021. aastal, (76) ning et äriühing nimega Ningxia Wanxiangyuan plaanis ehitada uue kaaliumatsesulfaami tootmise rajatise tootmisvõimsusega 5 000 tonni aastas ning see läbis keskkonnamõjude hindamise etapi 2020. aasta oktoobris (77). Samuti osutas taotluse esitaja Anhui Jinhe 2017. aasta teadaandele tootmisvõimsuse võimaliku suurendamise kohta, aga ei esitanud tõendeid sellise laienemise toimumise ega asjaomase tootmisvõimsuse mahu kohta.

76

77

| (216) | Anhui Jinhe ei vaidlustanud neid tõendeid. |
| --- | --- |

(216)

Anhui Jinhe ei vaidlustanud neid tõendeid.

| (217) | Samuti oli komisjonile saanud teatavaks veel üks võimalik Hiina kaaliumatsesulfaami tootja nimega Jiangxi Beiyang, aga komisjon ei ole suutnud leida üksikasjalikumat teavet tema võimaliku toodangu või tootmisvõimsuse kohta. |
| --- | --- |

(217)

Samuti oli komisjonile saanud teatavaks veel üks võimalik Hiina kaaliumatsesulfaami tootja nimega Jiangxi Beiyang, aga komisjon ei ole suutnud leida üksikasjalikumat teavet tema võimaliku toodangu või tootmisvõimsuse kohta.

| (218) | Komisjon kaalus kõiki saadaolevaid tõendeid ja leidis, et Hiina praegune tootmisvõimsus on tõenäoliselt vahemikus 32 000 kuni 40 500 tonni ja et tõenäoliselt suureneb tootmisvõimsus peagi 20 000 tonni võrra ehk vahemikuni 52 000 kuni 60 500 tonni. |
| --- | --- |

(218)

Komisjon kaalus kõiki saadaolevaid tõendeid ja leidis, et Hiina praegune tootmisvõimsus on tõenäoliselt vahemikus 32 000 kuni 40 500 tonni ja et tõenäoliselt suureneb tootmisvõimsus peagi 20 000 tonni võrra ehk vahemikuni 52 000 kuni 60 500 tonni.

| (219) | Anhui Jinhe hinnangul oli kaaliumatsesulfaami ülemaailmne nõudlus vahemikus 18 000 kuni 20 000 tonni aastas ja ta väitis, et aastase kasvumääraga 2,3–4,5 % (mille kohta taotluse esitaja esitas tõendeid) ammenduksid väga kiiresti Hiina kõik saadaolevad vabad tootmisvõimsused. |
| --- | --- |

(219)

Anhui Jinhe hinnangul oli kaaliumatsesulfaami ülemaailmne nõudlus vahemikus 18 000 kuni 20 000 tonni aastas ja ta väitis, et aastase kasvumääraga 2,3–4,5 % (mille kohta taotluse esitaja esitas tõendeid) ammenduksid väga kiiresti Hiina kõik saadaolevad vabad tootmisvõimsused.

| (220) | Hiina praeguse saadaoleva tootmisvõimsuse (32 000 kuni 40 500 tonni) põhjal oli siiski selge, et Hiina suudaks üksi rahuldada ülemaailmse nõudluse ning suudaks seda teha vähemalt järgmise 10 aasta jooksul. |
| --- | --- |

(220)

Hiina praeguse saadaoleva tootmisvõimsuse (32 000 kuni 40 500 tonni) põhjal oli siiski selge, et Hiina suudaks üksi rahuldada ülemaailmse nõudluse ning suudaks seda teha vähemalt järgmise 10 aasta jooksul.

| (221) | Samuti uuris komisjon vaba tootmisvõimsuse olukorda. |
| --- | --- |

(221)

Samuti uuris komisjon vaba tootmisvõimsuse olukorda.

| (222) | Nende kolme äriühingu kohta, mis Anhui Jinhe väitel praegu tootsid, ning Hangzhou SanheFood Co. Ltd kohta saadaoleva teabe põhjal järeldas komisjon, et neil neljal äriühingul oli tõenäoliselt ligikaudu 5 200 tonni ulatuses vaba tootmisvõimsust (78). See oli ligikaudu kaks korda rohkem kui liidu tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendust 239). |
| --- | --- |

(222)

Nende kolme äriühingu kohta, mis Anhui Jinhe väitel praegu tootsid, ning Hangzhou SanheFood Co. Ltd kohta saadaoleva teabe põhjal järeldas komisjon, et neil neljal äriühingul oli tõenäoliselt ligikaudu 5 200 tonni ulatuses vaba tootmisvõimsust (78). See oli ligikaudu kaks korda rohkem kui liidu tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vt põhjendust 239).

78

| (223) | Praegune hinnanguline vaba tootmismaht 5 200 tonni koos Hiinasse peagi paigaldatava täiendava 20 000-tonnise tootmisvõimsusega on suurem kui Anhui Jinhe hinnatud praegune ülemaailmne nõudlus ja üle 8 korra suurem kui liidu kogutarbimine. |
| --- | --- |

(223)

Praegune hinnanguline vaba tootmismaht 5 200 tonni koos Hiinasse peagi paigaldatava täiendava 20 000-tonnise tootmisvõimsusega on suurem kui Anhui Jinhe hinnatud praegune ülemaailmne nõudlus ja üle 8 korra suurem kui liidu kogutarbimine.

| (224) | Seega on HRVs olulist tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, et müüki liidu turule tohutult suurendada, juhul kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(224)

Seega on HRVs olulist tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, et müüki liidu turule tohutult suurendada, juhul kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda.

4.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (225) | Oli ilmne, et Hiina ekspordi jaoks on liidu turg atraktiivne, arvestades selle ekspordi jätkuvat ja ulatuslikku olemasolu isegi dumpinguvastaste meetmete kohaldamisel – nagu põhjenduses 242 mainitud, moodustas sellise ekspordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [31–37 %] liidu turust. |
| --- | --- |

(225)

Oli ilmne, et Hiina ekspordi jaoks on liidu turg atraktiivne, arvestades selle ekspordi jätkuvat ja ulatuslikku olemasolu isegi dumpinguvastaste meetmete kohaldamisel – nagu põhjenduses 242 mainitud, moodustas sellise ekspordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [31–37 %] liidu turust.

| (226) | Hiina liigne tootmisvõimsus annab tugeva stiimuli eksportida selles loomulikult ekspordile suunatud sektoris, sest välisriikides on ainult üks konkurent (taotluse esitaja). Hiina eksportijad on juba ammendanud muud võimalikud eksporditurud peale liidu, sest nad valitsevad neid turge keskmiselt üle 70 % suuruse turuosaga (79). |
| --- | --- |

(226)

Hiina liigne tootmisvõimsus annab tugeva stiimuli eksportida selles loomulikult ekspordile suunatud sektoris, sest välisriikides on ainult üks konkurent (taotluse esitaja). Hiina eksportijad on juba ammendanud muud võimalikud eksporditurud peale liidu, sest nad valitsevad neid turge keskmiselt üle 70 % suuruse turuosaga (79).

79

| (227) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Anhui Jinhe, et komisjon ei olnud tõendanud, nagu oleks liit Hiina kaaliumatsesulfaami tootjatele atraktiivne turg. Selle kohta väitis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja müüs aina suurema osa oma toodangust kolmandatele riikidele, millest saaks järeldada, et liidu turg ei olnud atraktiivne isegi liidu tootjale. Lisaks väitis Anhui Jinhe, et Hiina tootjate ekspordihind liitu oli sama või veidi madalam kui nende ekspordihind ELi-välistele turgudele. Eespool kirjeldatu põhjal järeldas Anhui Jinhe, et kohaliku konkurendi olemasolu tõttu oli liidu turg Hiina tootjatele vähem atraktiivne kui mis tahes muu kolmas turg. |
| --- | --- |

(227)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Anhui Jinhe, et komisjon ei olnud tõendanud, nagu oleks liit Hiina kaaliumatsesulfaami tootjatele atraktiivne turg. Selle kohta väitis Anhui Jinhe, et taotluse esitaja müüs aina suurema osa oma toodangust kolmandatele riikidele, millest saaks järeldada, et liidu turg ei olnud atraktiivne isegi liidu tootjale. Lisaks väitis Anhui Jinhe, et Hiina tootjate ekspordihind liitu oli sama või veidi madalam kui nende ekspordihind ELi-välistele turgudele. Eespool kirjeldatu põhjal järeldas Anhui Jinhe, et kohaliku konkurendi olemasolu tõttu oli liidu turg Hiina tootjatele vähem atraktiivne kui mis tahes muu kolmas turg.

| (228) | Oma märkustes Anhui Jinhe esitatu kohta väitis taotluse esitaja, et dumpinguvastased tollimaksud ei jätnud Hiina eksportivaid tootjaid liidu turult välja. Veel väitis taotluse esitaja, et liidu turg võib Hiina tootjatele olla vähem atraktiivne kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude tõttu, aga kui need dumpinguvastased tollimaksud tühistataks, peaksid Hiina tootjad liidu turgu atraktiivseks. |
| --- | --- |

(228)

Oma märkustes Anhui Jinhe esitatu kohta väitis taotluse esitaja, et dumpinguvastased tollimaksud ei jätnud Hiina eksportivaid tootjaid liidu turult välja. Veel väitis taotluse esitaja, et liidu turg võib Hiina tootjatele olla vähem atraktiivne kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude tõttu, aga kui need dumpinguvastased tollimaksud tühistataks, peaksid Hiina tootjad liidu turgu atraktiivseks.

| (229) | Siinjuures tuletab komisjon meelde, et Hiina eksportivad tootjad on säilitanud liidu turul väga olulise turuosa isegi pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, nagu kirjeldatud põhjenduses 242. Kui turg ei oleks atraktiivne, ei oleks hõlvatud turuosa nii suur. See on nii pigem siis, kui kehtivad täiendavad dumpinguvastased tollimaksud, kuna mahalaadimise impordihinnad on kõrgemad ja muudavad ELi suunatud ekspordi kulukamaks. Sellistel hinnatingimustel ei jätkaks eksportijad märkimisväärsetes kogustes müüki ebaatraktiivsele turule. Niisiis lükkab komisjon eespool esitatud väite põhjenduses 234 kokku võetud järelduste põhjal tagasi. Kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastaks aeguda, oleks Hiina tootjatel võimalus oma müüki ja turuosa liidus suurendada. |
| --- | --- |

(229)

Siinjuures tuletab komisjon meelde, et Hiina eksportivad tootjad on säilitanud liidu turul väga olulise turuosa isegi pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist, nagu kirjeldatud põhjenduses 242. Kui turg ei oleks atraktiivne, ei oleks hõlvatud turuosa nii suur. See on nii pigem siis, kui kehtivad täiendavad dumpinguvastased tollimaksud, kuna mahalaadimise impordihinnad on kõrgemad ja muudavad ELi suunatud ekspordi kulukamaks. Sellistel hinnatingimustel ei jätkaks eksportijad märkimisväärsetes kogustes müüki ebaatraktiivsele turule. Niisiis lükkab komisjon eespool esitatud väite põhjenduses 234 kokku võetud järelduste põhjal tagasi. Kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastaks aeguda, oleks Hiina tootjatel võimalus oma müüki ja turuosa liidus suurendada.

| (230) | Liidu turu atraktiivsust kinnitasid veelgi põhjendustes 232–233 analüüsitud hinnaelemendid. |
| --- | --- |

(230)

Liidu turu atraktiivsust kinnitasid veelgi põhjendustes 232–233 analüüsitud hinnaelemendid.

4.3.   Tõenäolised hinnad ja dumpingumarginaalid meetmete tühistamise korral

Tõenäolised hinnad ja dumpingumarginaalid meetmete tühistamise korral

| (231) | Anhui Jinhe väitis, et kolmandatesse riikidesse suunduva HRVst pärit kaaliumatsesulfaami ekspordihinnad olid kõrgemad kui liitu suunduva omad. Lisaks väitis ta, et kaaliumatsesulfaami müügil kolmandatesse riikidesse ei olnud mingeid piiranguid. |
| --- | --- |

(231)

Anhui Jinhe väitis, et kolmandatesse riikidesse suunduva HRVst pärit kaaliumatsesulfaami ekspordihinnad olid kõrgemad kui liitu suunduva omad. Lisaks väitis ta, et kaaliumatsesulfaami müügil kolmandatesse riikidesse ei olnud mingeid piiranguid.

| (232) | Komisjon leidis, et Hiina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid ligikaudu samal tasemel kui ekspordihinnad liitu. Siit nähtub, et dumping on struktuurne strateegia kolmandate riikide turule sisenemiseks ja et järelikult see jätkuks. |
| --- | --- |

(232)

Komisjon leidis, et Hiina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid ligikaudu samal tasemel kui ekspordihinnad liitu. Siit nähtub, et dumping on struktuurne strateegia kolmandate riikide turule sisenemiseks ja et järelikult see jätkuks.

| (233) | Kui olemasolevatel tollimaksudel lastakse aeguda, võivad Hiina tootjad suuta müüa liitu kõrgema hinnaga kui muudesse kolmandatesse riikidesse, aga märkimisväärne liigne Hiina toodang surub tõenäoliselt hinnad alla kuni tasemeni, mis on alla liidu turu praegust taset. Seega suurenevad dumpingumarginaalid tõenäoliselt veelgi. |
| --- | --- |

(233)

Kui olemasolevatel tollimaksudel lastakse aeguda, võivad Hiina tootjad suuta müüa liitu kõrgema hinnaga kui muudesse kolmandatesse riikidesse, aga märkimisväärne liigne Hiina toodang surub tõenäoliselt hinnad alla kuni tasemeni, mis on alla liidu turu praegust taset. Seega suurenevad dumpingumarginaalid tõenäoliselt veelgi.

4.4.   Järeldus

Järeldus

| (234) | Komisjon leidis, et HRVs on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis kasvab lühikeses perspektiivis tõenäoliselt veelgi. Liidu turu atraktiivsus oli ilmselge Hiina tootjate suure turuosa põhjal, mis oli neil hoolimata märkimisväärsetest kehtivatest dumpinguvastastest tollimaksudest. Veelgi enam, liidu turu hinnad olid atraktiivsed ja kuigi Hiina tootjatel olnuks võimalik hindu praeguse tasemega võrreldes tõsta, kui meetmed oleksid aegunud, oli tõenäoline, et meetmete puudumisel surub Hiina liigne vaba tootmisvõimsus koos maailmaturu eeldatavate mõõdukate kasvumääradega hindu veelgi alla. |
| --- | --- |

(234)

Komisjon leidis, et HRVs on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis kasvab lühikeses perspektiivis tõenäoliselt veelgi. Liidu turu atraktiivsus oli ilmselge Hiina tootjate suure turuosa põhjal, mis oli neil hoolimata märkimisväärsetest kehtivatest dumpinguvastastest tollimaksudest. Veelgi enam, liidu turu hinnad olid atraktiivsed ja kuigi Hiina tootjatel olnuks võimalik hindu praeguse tasemega võrreldes tõsta, kui meetmed oleksid aegunud, oli tõenäoline, et meetmete puudumisel surub Hiina liigne vaba tootmisvõimsus koos maailmaturu eeldatavate mõõdukate kasvumääradega hindu veelgi alla.

| (235) | Pealegi leiti, et dumpingu tase on märkimisväärne. |
| --- | --- |

(235)

Pealegi leiti, et dumpingu tase on märkimisväärne.

| (236) | Seetõttu ilmnes komisjoni analüüsist, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esines dumping ning et kui meetmed peaksid aeguma, siis märkimisväärses mahus ja dumpinguhinnaga import tõenäoliselt jätkub. |
| --- | --- |

(236)

Seetõttu ilmnes komisjoni analüüsist, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esines dumping ning et kui meetmed peaksid aeguma, siis märkimisväärses mahus ja dumpinguhinnaga import tõenäoliselt jätkub.

5.   KAHJU

KAHJU

5.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (237) | Vaatlusalusel perioodil valmistas liidus samasugust toodet üks tootja. See tootja moodustab seega liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(237)

Vaatlusalusel perioodil valmistas liidus samasugust toodet üks tootja. See tootja moodustab seega liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

5.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (238) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, võttes aluseks liidu tootmisharu vabaturumüügi liidu turul ning Hiinast ja teistest kolmandatest riikidest pärit impordi, nagu on osutatud artikli 14 lõike 6 kohasel andmebaasil põhinevas impordistatistikas. |
| --- | --- |

(238)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, võttes aluseks liidu tootmisharu vabaturumüügi liidu turul ning Hiinast ja teistest kolmandatest riikidest pärit impordi, nagu on osutatud artikli 14 lõike 6 kohasel andmebaasil põhinevas impordistatistikas.

| (239) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | [2 313  – 2 800 ] | [2 339  – 2 831 ] | [2 549  – 3 085 ] | [2 447  – 2 962 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 110 | 106 |
| Allikas: liidu tootmisharult ja artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed |

(239)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

[2 313  – 2 800 ]

[2 339  – 2 831 ]

[2 549  – 3 085 ]

[2 447  – 2 962 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

110

110

106

106

Allikas: liidu tootmisharult ja artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed

Allikas:

| (240) | Kaaliumatsesulfaami tarbimine suurenes vaatlusaluse perioodi algusega võrreldes 6 %, sest liidus suurenes nõudlus suhkruvabade toodete järele. |
| --- | --- |

(240)

Kaaliumatsesulfaami tarbimine suurenes vaatlusaluse perioodi algusega võrreldes 6 %, sest liidus suurenes nõudlus suhkruvabade toodete järele.

5.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

5.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (241) | Komisjon määras impordimahu kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi ja liidu tootmisharu esitatud andmete alusel. |
| --- | --- |

(241)

Komisjon määras impordimahu kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi ja liidu tootmisharu esitatud andmete alusel.

| (242) | Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | [669 –810 ] | [699 –846 ] | [658 –796 ] | [788 –953 ] |
| Indeks | 100 | 104 | 98 | 118 |
| Turuosa (%) | [27 –33 ] | [28 –34 ] | [25 –30 ] | [31 –37 ] |
| Indeks | 100 | 103 | 89 | 111 |
| Allikas: liidu tootmisharult ja artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed |

(242)

Asjaomasest riigist pärit import muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordimaht ja turuosa

Impordimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiinast pärit impordi maht (tonnides)

[669 –810 ]

[699 –846 ]

[658 –796 ]

[788 –953 ]

Indeks

Indeks

100

100

104

104

98

98

118

118

Turuosa (%)

[27 –33 ]

[28 –34 ]

[25 –30 ]

[31 –37 ]

Indeks

Indeks

100

100

103

103

89

89

111

111

Allikas: liidu tootmisharult ja artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed

Allikas:

| (243) | Hiinast pärit impordi mahu puhul ilmnes teatavaid kõikumisi, nii et 2018. aastal suurenes see 4 %, aga seejärel 2019. aastal see vähenes. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes impordi maht võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega märkimisväärselt – 18 % võrra. See 2019. aastal alanud suurenemine sattus kokku liidu turu tarbimise väikese langusega samal perioodil. |
| --- | --- |

(243)

Hiinast pärit impordi mahu puhul ilmnes teatavaid kõikumisi, nii et 2018. aastal suurenes see 4 %, aga seejärel 2019. aastal see vähenes. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes impordi maht võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega märkimisväärselt – 18 % võrra. See 2019. aastal alanud suurenemine sattus kokku liidu turu tarbimise väikese langusega samal perioodil.

| (244) | Hiinast pärit impordi turuosa puhul ilmnes sarnane areng kui impordi mahu puhul, nii et 2018. aastal suurenes see 3 %, aga 2019. aastal see vähenes. Selle vähenemise oleks saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil korvata võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega 11 % suuruse suurenemisega. Komisjon täheldas, et liidu tarbimise vähenemisele vaatamata suurenes HRVst pärit impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügimahu ja turuosa arvelt, nagu kirjeldatud põhjendustes 257 ja 258. |
| --- | --- |

(244)

Hiinast pärit impordi turuosa puhul ilmnes sarnane areng kui impordi mahu puhul, nii et 2018. aastal suurenes see 3 %, aga 2019. aastal see vähenes. Selle vähenemise oleks saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil korvata võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega 11 % suuruse suurenemisega. Komisjon täheldas, et liidu tarbimise vähenemisele vaatamata suurenes HRVst pärit impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharu müügimahu ja turuosa arvelt, nagu kirjeldatud põhjendustes 257 ja 258.

5.3.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (245) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(245)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmete põhjal.

| (246) | Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine impordihind asjaomases riigis | [5 202  – 6 297 ] | [5 232  – 6 334 ] | [5 827  – 7 054 ] | [6 207  – 7 513 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 112 | 119 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(246)

Asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine impordihind asjaomases riigis

[5 202  – 6 297 ]

[5 232  – 6 334 ]

[5 827  – 7 054 ]

[6 207  – 7 513 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

112

112

119

119

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

Allikas:

| (247) | HRVst pärit keskmiste hindade puhul oli vaatlusalusel perioodil näha üldist tugevat 19 % võrra suurenemist. Hiinast pärit impordi hinnad jäid võrreldes liidu hindadega oluliselt madalamaks, nagu on näha tabelist 8. |
| --- | --- |

(247)

HRVst pärit keskmiste hindade puhul oli vaatlusalusel perioodil näha üldist tugevat 19 % võrra suurenemist. Hiinast pärit impordi hinnad jäid võrreldes liidu hindadega oluliselt madalamaks, nagu on näha tabelist 8.

| (248) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  a) | liidu ainsa tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi liidu turu müügihindu tooteliigi kohta sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(248)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon:

a)

liidu ainsa tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi liidu turu müügihindu tooteliigi kohta sõltumatute klientide jaoks ning

| b) | ainsa koostööd teinud Hiina tootja impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, mis tehti kindlaks CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) alusel, sealhulgas dumpinguvastane tollimaks koos asjakohaste kohandustega impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

b)

ainsa koostööd teinud Hiina tootja impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, mis tehti kindlaks CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) alusel, sealhulgas dumpinguvastane tollimaks koos asjakohaste kohandustega impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

| (249) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootja käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle kohaselt oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal üle 10 %. Kui dumpinguvastased tollimaksud kõrvale jätta, oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal enam kui 45 %. |
| --- | --- |

(249)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootja käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle kohaselt oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal üle 10 %. Kui dumpinguvastased tollimaksud kõrvale jätta, oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal enam kui 45 %.

5.4.   Import muudest kolmandatest riikidest kui HRVst

Import muudest kolmandatest riikidest kui HRVst

| (250) | Muudest kolmandatest riikidest kui HRV pärit kaaliumatsesulfaami impordi turuosa moodustas vaatlusalusel perioodil vaid 1–4 %. Kuna kaaliumatsesulfaami toodetakse üksnes Hiinas ja liidus, siis arvas komisjon, et see import oli valesti kaaliumatsesulfaamina liigitatud või oli selle päritolu valesti deklareeritud. Sel põhjusel komisjon seda importi oma kahjuanalüüsis rohkem ei käsitlenud. |
| --- | --- |

(250)

Muudest kolmandatest riikidest kui HRV pärit kaaliumatsesulfaami impordi turuosa moodustas vaatlusalusel perioodil vaid 1–4 %. Kuna kaaliumatsesulfaami toodetakse üksnes Hiinas ja liidus, siis arvas komisjon, et see import oli valesti kaaliumatsesulfaamina liigitatud või oli selle päritolu valesti deklareeritud. Sel põhjusel komisjon seda importi oma kahjuanalüüsis rohkem ei käsitlenud.

5.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (251) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist. |
| --- | --- |

(251)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist.

5.5.1.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (252) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Liidu tootmismaht, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | [4 271  – 5 171 ] | [4 833  – 5 850 ] | [4 860  – 5 883 ] | [4 873  – 5 899 ] |
| Indeks | 100 | 113 | 114 | 114 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | [5 700  – 6 900 ] | [5 700  – 6 900 ] | [5 700  – 6 900 ] | [5 700  – 6 900 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | [71 –86 ] | [81 –97 ] | [81 –98 ] | [81 –98 ] |
| Indeks | 100 | 113 | 114 | 114 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(252)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Liidu tootmismaht, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Liidu tootmismaht, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

[4 271  – 5 171 ]

[4 833  – 5 850 ]

[4 860  – 5 883 ]

[4 873  – 5 899 ]

Indeks

Indeks

100

100

113

113

114

114

114

114

Tootmisvõimsus (tonnides)

[5 700  – 6 900 ]

[5 700  – 6 900 ]

[5 700  – 6 900 ]

[5 700  – 6 900 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine

[71 –86 ]

[81 –97 ]

[81 –98 ]

[81 –98 ]

Indeks

Indeks

100

100

113

113

114

114

114

114

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

Allikas:

| (253) | Liidu tootmisharu toodangu maht kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 14 %. Esiteks võib see suurenemine olla seotud kaaliumatsesulfaami nõudluse üldise suurenemisega ja teiseks dumpinguvastaste tollimaksude mõjuga, mis võimaldasid tootmisharul taastuda ning suurendada oma tootmismahtu. |
| --- | --- |

(253)

Liidu tootmisharu toodangu maht kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 14 %. Esiteks võib see suurenemine olla seotud kaaliumatsesulfaami nõudluse üldise suurenemisega ja teiseks dumpinguvastaste tollimaksude mõjuga, mis võimaldasid tootmisharul taastuda ning suurendada oma tootmismahtu.

| (254) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil samale tasemele. Kuigi dumpinguvastased tollimaksud võimaldasid liidu tootmisharul taastuda, ei ole turu hindamine andnud põhjust tootmisvõimsust mis tahes määral suurendada. |
| --- | --- |

(254)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil samale tasemele. Kuigi dumpinguvastased tollimaksud võimaldasid liidu tootmisharul taastuda, ei ole turu hindamine andnud põhjust tootmisvõimsust mis tahes määral suurendada.

| (255) | Tootmisvõimsuse rakendamine suurenes koos põhjenduses 253 kirjeldatud aastase tootmismahuga ja suurenes tänu dumpinguvastastele tollimaksudele ja kaaliumatsesulfaami nõudluse üldisele suurenemisele 14 % võrra. |
| --- | --- |

(255)

Tootmisvõimsuse rakendamine suurenes koos põhjenduses 253 kirjeldatud aastase tootmismahuga ja suurenes tänu dumpinguvastastele tollimaksudele ja kaaliumatsesulfaami nõudluse üldisele suurenemisele 14 % võrra.

5.5.1.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (256) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Liidu müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | [1 614  – 1 953 ] | [1 565  – 1 894 ] | [1 786  – 2 162 ] | [1 623  – 1 964 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 111 | 101 |
| Turuosa (%) | [66 –80 ] | [64 –77 ] | [67 –81 ] | [63 –76 ] |
| Indeks | 100 | 96 | 100 | 95 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(256)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Liidu müügimaht ja turuosa

Liidu müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

[1 614  – 1 953 ]

[1 565  – 1 894 ]

[1 786  – 2 162 ]

[1 623  – 1 964 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

111

111

101

101

Turuosa (%)

[66 –80 ]

[64 –77 ]

[67 –81 ]

[63 –76 ]

Indeks

Indeks

100

100

96

96

100

100

95

95

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

Allikas:

| (257) | Liidu tootja müügimaht kõikus vaatlusalusel perioodil. Müügimaht kahanes 2018. aastal 3 % võrra, millele järgnes 2019. aastal tugev suurenemine 11 % võrra, võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil naasis müügimaht vaatlusaluse perioodi alguse esialgsele tasemele. |
| --- | --- |

(257)

Liidu tootja müügimaht kõikus vaatlusalusel perioodil. Müügimaht kahanes 2018. aastal 3 % võrra, millele järgnes 2019. aastal tugev suurenemine 11 % võrra, võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil naasis müügimaht vaatlusaluse perioodi alguse esialgsele tasemele.

| (258) | Liidu tootmisharu turuosa kõikus vaatlusalusel perioodil ning vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 % võrra. |
| --- | --- |

(258)

Liidu tootmisharu turuosa kõikus vaatlusalusel perioodil ning vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 % võrra.

5.5.1.3.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (259) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid liidus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Liidu tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | [73 –89 ] | [76 –93 ] | [76 –92 ] | [76 –92 ] |
| Indeks | 100 | 113 | 114 | 114 |
| Tootlikkus (tonnid/täistööaja ekvivalent) | [55 –67 ] | [60 –73 ] | [61 –74 ] | [61 –74 ] |
| Indeks | 100 | 108 | 110 | 110 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(259)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid liidus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Liidu tööhõive ja tootlikkus

Liidu tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

[73 –89 ]

[76 –93 ]

[76 –92 ]

[76 –92 ]

Indeks

Indeks

100

100

113

113

114

114

114

114

Tootlikkus (tonnid/täistööaja ekvivalent)

[55 –67 ]

[60 –73 ]

[61 –74 ]

[61 –74 ]

Indeks

Indeks

100

100

108

108

110

110

110

110

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

Allikas:

| (260) | Alates 2017. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni suurendas liidu tootmisharu oma töötajate arvu 14 % võrra, vastavalt tootmise suurenemisele. |
| --- | --- |

(260)

Alates 2017. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni suurendas liidu tootmisharu oma töötajate arvu 14 % võrra, vastavalt tootmise suurenemisele.

| (261) | Samal ajal suurenes tootlikkus samal perioodil 10 %. |
| --- | --- |

(261)

Samal ajal suurenes tootlikkus samal perioodil 10 %.

5.5.1.4.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (262) | Põhjenduses 206 osutatud koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaal oli märkimisväärselt üle miinimumtaseme ning nagu põhjendustes 243 ja 244 kirjeldatud, oli HRVst pärit impordi maht ja turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul jätkuvalt märkimisväärne. |
| --- | --- |

(262)

Põhjenduses 206 osutatud koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaal oli märkimisväärselt üle miinimumtaseme ning nagu põhjendustes 243 ja 244 kirjeldatud, oli HRVst pärit impordi maht ja turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul jätkuvalt märkimisväärne.

| (263) | Vaatamata asjaolule, et HRVst lähtus ikka veel dumping, suutis liidu tootmisharu varasematest dumpingutavadest siiski taastuda. |
| --- | --- |

(263)

Vaatamata asjaolule, et HRVst lähtus ikka veel dumping, suutis liidu tootmisharu varasematest dumpingutavadest siiski taastuda.

5.5.1.5.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (264) | Ainsa liidu tootja kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihind liidus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta) | [9 840  – 11 911 ] | [9 833  – 11 903 ] | [10 941  – 13 245 ] | [13 279  – 16 075 ] |
| Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta) (indeks) | 100 | 100 | 111 | 135 |
| Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta) (indeks) | 100 | 97 | 101 | 101 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(264)

Ainsa liidu tootja kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihind liidus

Müügihind liidus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta)

[9 840  – 11 911 ]

[9 833  – 11 903 ]

[10 941  – 13 245 ]

[13 279  – 16 075 ]

Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta) (indeks)

(indeks)

100

100

100

100

111

111

135

135

Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta) (indeks)

(indeks)

100

100

97

97

101

101

101

101

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

Allikas:

| (265) | Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist suurenes liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele vaatlusalusel perioodil 35 % võrra. |
| --- | --- |

(265)

Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist suurenes liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele vaatlusalusel perioodil 35 % võrra.

| (266) | Tootmiskulu püsis vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsena. |
| --- | --- |

(266)

Tootmiskulu püsis vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsena.

5.5.1.6.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (267) | Liidu tootja keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | [88 709  – 107 384 ] | [91 459  – 110 714 ] | [96 239  – 116 500 ] | [98 783  – 119 579 ] |
| Indeks | 100 | 103 | 108 | 111 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(267)

Liidu tootja keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

[88 709  – 107 384 ]

[91 459  – 110 714 ]

[96 239  – 116 500 ]

[98 783  – 119 579 ]

Indeks

Indeks

100

100

103

103

108

108

111

111

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

Allikas:

| (268) | Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusaluse perioodi vältel 11 %. |
| --- | --- |

(268)

Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusaluse perioodi vältel 11 %.

5.5.1.7.   Laovarud

Laovarud

| (269) | Liidu ainsa tootja laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Laovarud | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | [696 –842 ] | [979  – 1 186 ] | [1 150  – 1 392 ] | [1 226  – 1 484 ] |
| Indeks | 100 | 103 | 108 | 111 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(269)

Liidu ainsa tootja laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Laovarud

Laovarud

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

[696 –842 ]

[979  – 1 186 ]

[1 150  – 1 392 ]

[1 226  – 1 484 ]

Indeks

Indeks

100

100

103

103

108

108

111

111

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

Allikas:

| (270) | Vaatlusalusel perioodil kasvasid varud 11 %. |
| --- | --- |

(270)

Vaatlusalusel perioodil kasvasid varud 11 %.

5.5.1.8.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (271) | Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (indeks) | 100 | 116 | 137 | 193 |
| Rahavoog (eurot) | [12 183 444  – 14 748 380 ] | [10 422 105  – 12 616 232 ] | [15 616 733  – 18 904 467 ] | [21 987 559  – 26 616 519 ] |
| Indeks | 100 | 86 | 128 | 180 |
| Investeeringud (eurodes) | [1 360 987  – 1 647 510 ] | [1 187 387  – 1 437 363 ] | [1 236 940  – 1 497 348 ] | [1 182 289  – 1 431 192 ] |
| Indeks | 100 | 87 | 91 | 87 |
| Investeeringutasuvus | [92 –111 ] | [92 –111 ] | [131 –159 ] | [206 –250 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 142 | 224 |
| Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed |

(271)

Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (indeks)

(indeks)

100

100

116

116

137

137

193

193

Rahavoog (eurot)

[12 183 444  – 14 748 380 ]

[10 422 105  – 12 616 232 ]

[15 616 733  – 18 904 467 ]

[21 987 559  – 26 616 519 ]

Indeks

Indeks

100

100

86

86

128

128

180

180

Investeeringud (eurodes)

[1 360 987  – 1 647 510 ]

[1 187 387  – 1 437 363 ]

[1 236 940  – 1 497 348 ]

[1 182 289  – 1 431 192 ]

Indeks

Indeks

100

100

87

87

91

91

87

87

Investeeringutasuvus

[92 –111 ]

[92 –111 ]

[131 –159 ]

[206 –250 ]

Indeks

Indeks

100

100

142

224

Allikas: liidu tootmisharu esitatud andmed

Allikas:

| (272) | Komisjon tegi liidu ainsa tootja kasumlikkuse kindlaks, esitades liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus ilmutas vaatlusalusel perioodil 93 % suurust tugevat kasvu. Dumpinguvastased tollimaksud võimaldasid liidu tootjal saavutada uuesti kõrge kasumlikkuse taseme. |
| --- | --- |

(272)

Komisjon tegi liidu ainsa tootja kasumlikkuse kindlaks, esitades liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus ilmutas vaatlusalusel perioodil 93 % suurust tugevat kasvu. Dumpinguvastased tollimaksud võimaldasid liidu tootjal saavutada uuesti kõrge kasumlikkuse taseme.

| (273) | Uurimine näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi iseloomustasid erandlikud asjaolud, mis olid seotud COVID-19 pandeemia puhkemisega. Eeskätt ostsid suured toidu- ja farmaatsiakliendid liidu tootmisharult 2020. aasta esimeses pooles suuremates kogustes kaaliumatsesulfaami, et kindlustada selle koostisosa varud. Võrreldes tavapärase aastase ajastusega, lükati 2020. aastal edasi ka liidu tootmisharu iga-aastane hooldus, millega kaasneb periood, mil tootmine on peatatud; see viis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmise suurenemiseni. Need erandlikud sündmused turul tõid kaasa liidu tootmisharu müügihindade tõusu võrreldes 2019. aastaga ning liidu tootmisharu kasumi suurenemise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Uurimises leiti, et sellise ühekordse mõju kõrvaldamisel oleks liidu tootmisharu kasum samas suurusjärgus kui enne erakorraliste asjaolude ilmnemist, st 2019. aastal saavutatud kasumlikkuse suurusjärgus. |
| --- | --- |

(273)

Uurimine näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi iseloomustasid erandlikud asjaolud, mis olid seotud COVID-19 pandeemia puhkemisega. Eeskätt ostsid suured toidu- ja farmaatsiakliendid liidu tootmisharult 2020. aasta esimeses pooles suuremates kogustes kaaliumatsesulfaami, et kindlustada selle koostisosa varud. Võrreldes tavapärase aastase ajastusega, lükati 2020. aastal edasi ka liidu tootmisharu iga-aastane hooldus, millega kaasneb periood, mil tootmine on peatatud; see viis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmise suurenemiseni. Need erandlikud sündmused turul tõid kaasa liidu tootmisharu müügihindade tõusu võrreldes 2019. aastaga ning liidu tootmisharu kasumi suurenemise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Uurimises leiti, et sellise ühekordse mõju kõrvaldamisel oleks liidu tootmisharu kasum samas suurusjärgus kui enne erakorraliste asjaolude ilmnemist, st 2019. aastal saavutatud kasumlikkuse suurusjärgus.

| (274) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoogude suundumus suurenes kasumlikkusega sarnaselt 80 %, mis näitas taas dumpinguvastaste tollimaksude ja erakorraliste asjaolude positiivset mõju läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu kirjeldatud põhjenduses 273. |
| --- | --- |

(274)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoogude suundumus suurenes kasumlikkusega sarnaselt 80 %, mis näitas taas dumpinguvastaste tollimaksude ja erakorraliste asjaolude positiivset mõju läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu kirjeldatud põhjenduses 273.

| (275) | Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 13 %. Nagu põhjenduses 272 kirjeldatud, võimaldasid dumpinguvastased tollimaksud naasta tavapärase äritegevuse juurde, aga ei andnud põhjust investeerida täiendavasse tootmisvõimsusse. |
| --- | --- |

(275)

Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 13 %. Nagu põhjenduses 272 kirjeldatud, võimaldasid dumpinguvastased tollimaksud naasta tavapärase äritegevuse juurde, aga ei andnud põhjust investeerida täiendavasse tootmisvõimsusse.

| (276) | Investeeringutasuvus suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ehk 124 % võrra. |
| --- | --- |

(276)

Investeeringutasuvus suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ehk 124 % võrra.

5.5.1.9.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (277) | Enamik kahjunäitajaid, nagu tootmine, tööhõive, tootmisvõimsuse rakendamine, tootlikkus, kasumlikkus ja rahavoog, arenesid positiivses suunas. Kuigi selliste finantsnäitajate nagu investeeringute taseme ja investeeringutasuvuse areng oli negatiivne, on nende absoluutne tase rahuldav ega osuta olulisele kahjule. |
| --- | --- |

(277)

Enamik kahjunäitajaid, nagu tootmine, tööhõive, tootmisvõimsuse rakendamine, tootlikkus, kasumlikkus ja rahavoog, arenesid positiivses suunas. Kuigi selliste finantsnäitajate nagu investeeringute taseme ja investeeringutasuvuse areng oli negatiivne, on nende absoluutne tase rahuldav ega osuta olulisele kahjule.

| (278) | Seetõttu järeldas komisjon, et liidu tootmisharu on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil varasemast kahjust taastunud ega kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(278)

Seetõttu järeldas komisjon, et liidu tootmisharu on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil varasemast kahjust taastunud ega kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (279) | Komisjon järeldas põhjenduses 278, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seepärast hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumise tõenäosust juhul, kui Hiinast pärit impordi suhtes võetud meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(279)

Komisjon järeldas põhjenduses 278, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seepärast hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi algselt tekitatud kahju kordumise tõenäosust juhul, kui Hiinast pärit impordi suhtes võetud meetmetel lastakse aeguda.

| (280) | Komisjon uuris HRV tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, HRVst pärit impordi tõenäolisi hinnatasemeid dumpinguvastaste meetmete puudumise korral ja nende mõju liidu tootmisharule, sealhulgas hinna allalöömise taset dumpinguvastaste meetmete puudumise korral. |
| --- | --- |

(280)

Komisjon uuris HRV tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, HRVst pärit impordi tõenäolisi hinnatasemeid dumpinguvastaste meetmete puudumise korral ja nende mõju liidu tootmisharule, sealhulgas hinna allalöömise taset dumpinguvastaste meetmete puudumise korral.

| (281) | Nagu eespool põhjendustes 210–223 osutatud, on HRVs olulisel määral tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, et juhul, kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, saaks kiiresti suurendada eksporti ELi turule. |
| --- | --- |

(281)

Nagu eespool põhjendustes 210–223 osutatud, on HRVs olulisel määral tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, et juhul, kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, saaks kiiresti suurendada eksporti ELi turule.

| (282) | Selle märkimisväärse liigse tootmisvõimsuse ja liidu turu atraktiivsuse tõttu, nagu kirjeldatud põhjendustes 225–229, saadetaks tõenäoliselt liitu tohutus mahus täiendavat dumpinguhindadega eksporti, mis võiks hõlpsasti rahuldada kogu liidu tarbimise. |
| --- | --- |

(282)

Selle märkimisväärse liigse tootmisvõimsuse ja liidu turu atraktiivsuse tõttu, nagu kirjeldatud põhjendustes 225–229, saadetaks tõenäoliselt liitu tohutus mahus täiendavat dumpinguhindadega eksporti, mis võiks hõlpsasti rahuldada kogu liidu tarbimise.

| (283) | Liiduvälisel maailmaturul, kus pole kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmeid, on Hiina tootjatel valdav turuosa (keskmiselt üle 70 %). |
| --- | --- |

(283)

Liiduvälisel maailmaturul, kus pole kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmeid, on Hiina tootjatel valdav turuosa (keskmiselt üle 70 %).

| (284) | Meetmete puudumise korral on tõenäoline, et Hiina tootjate turuosa jõuaks vähemalt nende ülemaailmse turuosa tasemele. |
| --- | --- |

(284)

Meetmete puudumise korral on tõenäoline, et Hiina tootjate turuosa jõuaks vähemalt nende ülemaailmse turuosa tasemele.

| (285) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Anhui Jinhe, et Hiinal ei ole kolmandate riikide turgudel valitsevat positsiooni, sest väidetav 70 % turuosa vastas nende osale maailma kogu tootmisvõimsuses, ning et seega peegeldab see turuosa maailmaturu hästi tasakaalustatud jaotumist konkureerivate tootjate vahel. |
| --- | --- |

(285)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Anhui Jinhe, et Hiinal ei ole kolmandate riikide turgudel valitsevat positsiooni, sest väidetav 70 % turuosa vastas nende osale maailma kogu tootmisvõimsuses, ning et seega peegeldab see turuosa maailmaturu hästi tasakaalustatud jaotumist konkureerivate tootjate vahel.

| (286) | Oma märkustes Anhui Jinhe esitatu kohta väitis taotluse esitaja, et Anhui Jinhe väide tugines Hiina kogu tootmisvõimsuse võrdlemisele taotluse esitaja kogu tootmisvõimsusega ning et see väide ei kehti, sest Hiinas on märkimisväärne liigne tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(286)

Oma märkustes Anhui Jinhe esitatu kohta väitis taotluse esitaja, et Anhui Jinhe väide tugines Hiina kogu tootmisvõimsuse võrdlemisele taotluse esitaja kogu tootmisvõimsusega ning et see väide ei kehti, sest Hiinas on märkimisväärne liigne tootmisvõimsus.

| (287) | Anhui Jinhe väide peegeldab Hiina etapilist toimimisviisi tööstuspoliitikas: riigipoolsete moonutuste toel rajatakse tohutu liigne tootmisvõimsus; suur osa sellest liigsest tootmisvõimsusest eksporditakse kogu maailma; konkurendid ELis (ja mujal) tõrjutakse välja, seda mitte tegeliku konkurentsi, vaid ebaausa kaubanduse teel; Hiina äriühingud omandavad üle maailma suuri, isegi valitsevaid turuosi. Seejärel väidetakse, et see ongi „tavapärane jaotumine“. Turge ei peaks siiski mõjutama mitte konkurentide suurus, vaid hoopis nende suutlikkus võrdsetes tingimustes ausalt konkureerida. Selliste väidetega Hiina narratiiv justkui õigustab Hiina ulatuslikku kohalolekut maailmas. Tõsiasi, et selline ulatuslik kohalolek mõjutab konkurentsi oluliselt, jääb aga püsima ning viib komisjoni järelduseni, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel suureneks Hiina tootjate turuosa liidu turul väga tõenäoliselt olulisel määral ning et see tooks endaga kaasa liidu tootja turuosa olulise vähenemise. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(287)

Anhui Jinhe väide peegeldab Hiina etapilist toimimisviisi tööstuspoliitikas: riigipoolsete moonutuste toel rajatakse tohutu liigne tootmisvõimsus; suur osa sellest liigsest tootmisvõimsusest eksporditakse kogu maailma; konkurendid ELis (ja mujal) tõrjutakse välja, seda mitte tegeliku konkurentsi, vaid ebaausa kaubanduse teel; Hiina äriühingud omandavad üle maailma suuri, isegi valitsevaid turuosi. Seejärel väidetakse, et see ongi „tavapärane jaotumine“. Turge ei peaks siiski mõjutama mitte konkurentide suurus, vaid hoopis nende suutlikkus võrdsetes tingimustes ausalt konkureerida. Selliste väidetega Hiina narratiiv justkui õigustab Hiina ulatuslikku kohalolekut maailmas. Tõsiasi, et selline ulatuslik kohalolek mõjutab konkurentsi oluliselt, jääb aga püsima ning viib komisjoni järelduseni, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel suureneks Hiina tootjate turuosa liidu turul väga tõenäoliselt olulisel määral ning et see tooks endaga kaasa liidu tootja turuosa olulise vähenemise. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (288) | Dumpinguvastaste tollimaksudeta oleksid Hiinast pärit kaaliumatsesulfaami tollivormistusjärgsed hinnad vahemikus 6,2–6,75 eurot/kg. Kui neid hindu võrreldi liidu tootmisharu tootmise ühikuhindadega ilma veo- ja laokuludeta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning liidu tootmisharu toiduks sobiva kaaliumatsesulfaami keskmist tehase müügihinda liidu kasutajatele ja kauplejatele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nähtus analüüsist, et Hiinast pärit impordi hinnad lõid liidu tootmisharu müügihinnad üle 45 % võrra alla. |
| --- | --- |

(288)

Dumpinguvastaste tollimaksudeta oleksid Hiinast pärit kaaliumatsesulfaami tollivormistusjärgsed hinnad vahemikus 6,2–6,75 eurot/kg. Kui neid hindu võrreldi liidu tootmisharu tootmise ühikuhindadega ilma veo- ja laokuludeta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning liidu tootmisharu toiduks sobiva kaaliumatsesulfaami keskmist tehase müügihinda liidu kasutajatele ja kauplejatele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nähtus analüüsist, et Hiinast pärit impordi hinnad lõid liidu tootmisharu müügihinnad üle 45 % võrra alla.

| (289) | Meetmete puudumise korral kaasneks stsenaariumiga, kus Hiina eksportivad tootjad hõlvavad ELi turul sama suure osa kui maailma muudel turgudel (keskmiselt ligikaudu 70 %), (80) põhjustaks liidu tootmisharu müügi vähenemine ja sellest tulenev kulude suurenemine märkimisväärset rahalist kahju ning tõenäolist hinnataset arvestades muutuks kasumlikkus negatiivseks. Seega muutuks kahju lühikese ajaga oluliseks ning ohustaks liidu tootmisharu püsimajäämist. |
| --- | --- |

(289)

Meetmete puudumise korral kaasneks stsenaariumiga, kus Hiina eksportivad tootjad hõlvavad ELi turul sama suure osa kui maailma muudel turgudel (keskmiselt ligikaudu 70 %), (80) põhjustaks liidu tootmisharu müügi vähenemine ja sellest tulenev kulude suurenemine märkimisväärset rahalist kahju ning tõenäolist hinnataset arvestades muutuks kasumlikkus negatiivseks. Seega muutuks kahju lühikese ajaga oluliseks ning ohustaks liidu tootmisharu püsimajäämist.

80

| (290) | Seda tõenäolist stsenaariumi toetavad ka taotluse esitaja tõendid ning müügi ja turuosa märkimisväärne vähenemine Ühendkuningriigis pärast seda, kui toimus Brexit, millest tulenevalt tühistati kaaliumatsesulfaami suhtes kehtinud dumpinguvastased meetmed. Meetmete puudumise korral tekib liidu turul tõenäoliselt sarnane olukord. |
| --- | --- |

(290)

Seda tõenäolist stsenaariumi toetavad ka taotluse esitaja tõendid ning müügi ja turuosa märkimisväärne vähenemine Ühendkuningriigis pärast seda, kui toimus Brexit, millest tulenevalt tühistati kaaliumatsesulfaami suhtes kehtinud dumpinguvastased meetmed. Meetmete puudumise korral tekib liidu turul tõenäoliselt sarnane olukord.

| (291) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Anhui Jinhe, et pärast Brexiti tõttu dumpinguvastaste tollimaksude kaotamist ei kaotanud taotluse esitaja olulisel määral oma müügimahtu ega oma turuosa Ühendkuningriigis. Lisaks väitis Anhui Jinhe, et avalikus toimikus ei olnud taotluse esitaja Ühendkuningriigi müügi ega Ühendkuningriiki suunduva Hiina ekspordi suurenemise kohta ühtegi tõendit. |
| --- | --- |

(291)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Anhui Jinhe, et pärast Brexiti tõttu dumpinguvastaste tollimaksude kaotamist ei kaotanud taotluse esitaja olulisel määral oma müügimahtu ega oma turuosa Ühendkuningriigis. Lisaks väitis Anhui Jinhe, et avalikus toimikus ei olnud taotluse esitaja Ühendkuningriigi müügi ega Ühendkuningriiki suunduva Hiina ekspordi suurenemise kohta ühtegi tõendit.

| (292) | Oma märkustes Anhui Jinhe esitatu kohta väitis taotluse esitaja, et Anhui Jinhel oli juurdepääs Hiina ekspordistatistikale ning et ka taotluse esitaja oli uurimise käigus selliseid ekspordiandmeid andnud. Lisaks tõi taotluse esitaja esile, et ta kaotas ärivõimalusi juba siis, kui alles eeldati, et Ühendkuningriigis kaotatakse dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(292)

Oma märkustes Anhui Jinhe esitatu kohta väitis taotluse esitaja, et Anhui Jinhel oli juurdepääs Hiina ekspordistatistikale ning et ka taotluse esitaja oli uurimise käigus selliseid ekspordiandmeid andnud. Lisaks tõi taotluse esitaja esile, et ta kaotas ärivõimalusi juba siis, kui alles eeldati, et Ühendkuningriigis kaotatakse dumpinguvastased tollimaksud.

| (293) | Siinkohal tuletab komisjon meelde, et taotluse esitaja esitas oma küsimustiku vastused kõigepealt andmetega, milles ELi müügiandmed hõlmasid ka Ühendkuningriiki, ja seejärel uue versiooni ilma Ühendkuningriigi andmeteta. Need kaks mittekonfidentsiaalset küsimustiku vastuste versiooni on avalikus toimikus olemas. Komisjon analüüsis ka vaatlusaluse toote Hiinast Ühendkuningriiki importimise statistikat. Vastusena Anhui Jinhe esitatule lisati uurimise mittekonfidentsiaalsesse toimikusse selle kohta ka teade. Nii küsimustiku vastused kui ka statistika kinnitasid järeldusi taotluse esitaja turuosa kaotuse kohta juba ajal, kui Brexiti tõttu eeldati dumpinguvastaste tollimaksude kaotamist. Seega oli Anhui Jinhe eespool esitatud väide põhjendamatu. |
| --- | --- |

(293)

Siinkohal tuletab komisjon meelde, et taotluse esitaja esitas oma küsimustiku vastused kõigepealt andmetega, milles ELi müügiandmed hõlmasid ka Ühendkuningriiki, ja seejärel uue versiooni ilma Ühendkuningriigi andmeteta. Need kaks mittekonfidentsiaalset küsimustiku vastuste versiooni on avalikus toimikus olemas. Komisjon analüüsis ka vaatlusaluse toote Hiinast Ühendkuningriiki importimise statistikat. Vastusena Anhui Jinhe esitatule lisati uurimise mittekonfidentsiaalsesse toimikusse selle kohta ka teade. Nii küsimustiku vastused kui ka statistika kinnitasid järeldusi taotluse esitaja turuosa kaotuse kohta juba ajal, kui Brexiti tõttu eeldati dumpinguvastaste tollimaksude kaotamist. Seega oli Anhui Jinhe eespool esitatud väide põhjendamatu.

| (294) | Eespool esitatud analüüs näitab, et liidu tootmisharu on saanud tollimaksude kehtestamisest kasu ning on kahjustavast olukorrast meetmete kehtestamise järel taastunud. Meetmete puudumise korral tooks aga Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi eeldatav ulatuslik suurenemine kiiresti kaasa liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise, mis põhjustaks olulist kahju. |
| --- | --- |

(294)

Eespool esitatud analüüs näitab, et liidu tootmisharu on saanud tollimaksude kehtestamisest kasu ning on kahjustavast olukorrast meetmete kehtestamise järel taastunud. Meetmete puudumise korral tooks aga Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi eeldatav ulatuslik suurenemine kiiresti kaasa liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise, mis põhjustaks olulist kahju.

| (295) | Seda arvestades järeldas komisjon, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt asjaomasest riigist pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi oluline kasv ja olulise kahju kordumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(295)

Seda arvestades järeldas komisjon, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt asjaomasest riigist pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi oluline kasv ja olulise kahju kordumine on tõenäoline.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (296) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(296)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

| (297) | Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(297)

Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (298) | Sellele tuginedes uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustes leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(298)

Sellele tuginedes uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustes leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (299) | Nagu on märgitud põhjenduses 278, on liidu tootmisharu taastunud varasema dumpingu põhjustatud kahjust ja tema tegevus on elujõuline, kui seda ei mõjuta dumpinguhinnaga impordist tulenev kõlvatu konkurents. |
| --- | --- |

(299)

Nagu on märgitud põhjenduses 278, on liidu tootmisharu taastunud varasema dumpingu põhjustatud kahjust ja tema tegevus on elujõuline, kui seda ei mõjuta dumpinguhinnaga impordist tulenev kõlvatu konkurents.

| (300) | Kui meetmetel lastaks aeguda, halveneb liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt kiiresti, nagu on selgitatud põhjendustes 279–294. |
| --- | --- |

(300)

Kui meetmetel lastaks aeguda, halveneb liidu tootmisharu olukord tõenäoliselt kiiresti, nagu on selgitatud põhjendustes 279–294.

| (301) | Seepärast jõuti järeldusele, et HRV suhtes kehtivate meetmete pikendamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(301)

Seepärast jõuti järeldusele, et HRV suhtes kehtivate meetmete pikendamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (302) | Nagu osutatud põhjenduses 29, ei teinud uurimises koostööd ükski sõltumatu importija. |
| --- | --- |

(302)

Nagu osutatud põhjenduses 29, ei teinud uurimises koostööd ükski sõltumatu importija.

| (303) | Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud kehtivate meetmete märkimisväärset kahjulikku mõju importijatele. |
| --- | --- |

(303)

Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud kehtivate meetmete märkimisväärset kahjulikku mõju importijatele.

| (304) | Eelmises uurimises järeldati, et meetmed võisid importijatele kahjulikku mõju avaldada, kuid väga piiratud määral. Kaaliumatsesulfaam moodustab vaid väikese osa importijate suurema tootevalikuga äritegevusest. |
| --- | --- |

(304)

Eelmises uurimises järeldati, et meetmed võisid importijatele kahjulikku mõju avaldada, kuid väga piiratud määral. Kaaliumatsesulfaam moodustab vaid väikese osa importijate suurema tootevalikuga äritegevusest.

| (305) | Seega on olemasoleva teabe põhjal selge, et meetmete kehtestamisel importijate suhtes oleks parimal juhul väga piiratud mõju, mille kaaluksid selgelt üles neist meetmetest liidu tootmisharule tulenevad eelised. |
| --- | --- |

(305)

Seega on olemasoleva teabe põhjal selge, et meetmete kehtestamisel importijate suhtes oleks parimal juhul väga piiratud mõju, mille kaaluksid selgelt üles neist meetmetest liidu tootmisharule tulenevad eelised.

7.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (306) | Kaaliumatsesulfaami kasutatakse peamiselt suhkruasendajana toidu- ja joogitööstuses, näiteks karastusjookides või piimatoodetes. Väiksemas ulatuses kasutatakse kaaliumatsesulfaami ka ravimitööstuses. |
| --- | --- |

(306)

Kaaliumatsesulfaami kasutatakse peamiselt suhkruasendajana toidu- ja joogitööstuses, näiteks karastusjookides või piimatoodetes. Väiksemas ulatuses kasutatakse kaaliumatsesulfaami ka ravimitööstuses.

| (307) | Ükski kasutaja ei teinud uurimise käigus koostööd. |
| --- | --- |

(307)

Ükski kasutaja ei teinud uurimise käigus koostööd.

| (308) | Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud kehtivate meetmete märkimisväärset kahjulikku mõju. Varasemast HRV suhtes toimunud uurimisest nähtus, et kulude mõttes on kaaliumatsesulfaami mõju lõpptoodetele minimaalne. Aga samuti nähtus sellest, et kaaliumatsesulfaami kasutamine juba turule toodud toodetes on väga oluline. Uusi tooteid võib välja töötada alternatiivsete magusainetega, kuid olemasolevate toodete koostise muutmine oleks riskantne ja kulukas. Seetõttu peeti kasutajate juurdepääsu alternatiivsetele kaaliumatsesulfaami allikatele väga tähtsaks. |
| --- | --- |

(308)

Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud kehtivate meetmete märkimisväärset kahjulikku mõju. Varasemast HRV suhtes toimunud uurimisest nähtus, et kulude mõttes on kaaliumatsesulfaami mõju lõpptoodetele minimaalne. Aga samuti nähtus sellest, et kaaliumatsesulfaami kasutamine juba turule toodud toodetes on väga oluline. Uusi tooteid võib välja töötada alternatiivsete magusainetega, kuid olemasolevate toodete koostise muutmine oleks riskantne ja kulukas. Seetõttu peeti kasutajate juurdepääsu alternatiivsetele kaaliumatsesulfaami allikatele väga tähtsaks.

| (309) | Nendel põhjustel järeldas komisjon, et meetmete pikendamise korral ei oleks kasutajate majanduslikule olukorrale avalduv mõju tõenäoliselt märkimisväärne. |
| --- | --- |

(309)

Nendel põhjustel järeldas komisjon, et meetmete pikendamise korral ei oleks kasutajate majanduslikule olukorrale avalduv mõju tõenäoliselt märkimisväärne.

7.4.   Muud tegurid

Muud tegurid

7.4.1.   Tarnekindlus

Tarnekindlus

| (310) | Liidu tootja väitis, et kaaliumatsesulfaami tarnekindlus on toidu- ja joogitootjatele väga oluline ning et ei ole liidu huvides muutuda sõltuvaks vaid ühe riigi tootetarnetest. Veel arvas see tootja, et kui joogi või toiduaine tootja on otsustanud väikese kalorsusega magusainena kasutada kaaliumatsesulfaami, ei saa ta minna üle teise magusaine kasutamisele, ilma et toote maitse oluliselt muutuks ja mõjutaks seda, kuidas tarbijad toodet tajuvad. |
| --- | --- |

(310)

Liidu tootja väitis, et kaaliumatsesulfaami tarnekindlus on toidu- ja joogitootjatele väga oluline ning et ei ole liidu huvides muutuda sõltuvaks vaid ühe riigi tootetarnetest. Veel arvas see tootja, et kui joogi või toiduaine tootja on otsustanud väikese kalorsusega magusainena kasutada kaaliumatsesulfaami, ei saa ta minna üle teise magusaine kasutamisele, ilma et toote maitse oluliselt muutuks ja mõjutaks seda, kuidas tarbijad toodet tajuvad.

7.5.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (311) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada olemasolevaid meetmeid HRVst pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes. |
| --- | --- |

(311)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada olemasolevaid meetmeid HRVst pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes.

| (312) | Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Anhui Jinhe, et meetmete jätkumine ei ole liidu huvides. Anhui Jinhe väitis selle kohta, et taotluse esitaja tootmisvõimsus oli piiratud ja tootmisvõimsuse rakendamise määr suur ning et seetõttu ei suutnud ta kogu turgu varustada, ilma et ta oleks pidanud kolmandate riikide turgudelt lahkuma. Veelgi enam, Anhui Jinhe sõnul tuginesid kaaliumatsesulfaami kasutajad alternatiivsetele allikatele ning seega ei olnud neil muud valikut kui maksta dumpinguvastaseid tollimakse ja kanda need tarbijatele edasi, mis tõstis toiduainehindu. Viimaks teatas Anhui Jinhe, et kasutajatepoolne mitmest allikast hankimise strateegia on taotluse esitajale igal juhul piisav kaitse, sest see takistab Hiina importijatel liidu tootjalt oluliste turuosade äravõtmist. |
| --- | --- |

(312)

Oma märkustes lõpliku avalikustamise kohta väitis Anhui Jinhe, et meetmete jätkumine ei ole liidu huvides. Anhui Jinhe väitis selle kohta, et taotluse esitaja tootmisvõimsus oli piiratud ja tootmisvõimsuse rakendamise määr suur ning et seetõttu ei suutnud ta kogu turgu varustada, ilma et ta oleks pidanud kolmandate riikide turgudelt lahkuma. Veelgi enam, Anhui Jinhe sõnul tuginesid kaaliumatsesulfaami kasutajad alternatiivsetele allikatele ning seega ei olnud neil muud valikut kui maksta dumpinguvastaseid tollimakse ja kanda need tarbijatele edasi, mis tõstis toiduainehindu. Viimaks teatas Anhui Jinhe, et kasutajatepoolne mitmest allikast hankimise strateegia on taotluse esitajale igal juhul piisav kaitse, sest see takistab Hiina importijatel liidu tootjalt oluliste turuosade äravõtmist.

| (313) | Oma märkustes Anhui Jinhe esitatu kohta väitis taotluse esitaja, et tal on piisavalt tootmisvõimsust kogu liidu turu varustamiseks ning ka praeguseks ekspordiks kolmandatesse riikidesse. Taotluse esitaja väitis veel, et kuna kaaliumatsesulfaami lisatakse jookidesse ja toiduainetesse väga väikestes annustes, oli dumpinguvastaste tollimaksude mõju lõpptoote kuludele tühine. Lisaks väitis taotluse esitaja, et vastupidiselt Anhui Jinhe väitele ei takistanud kaaliumatsesulfaami kasutajate kahest allikast hankimise strateegia Hiina importidel enne algset uurimisperioodi haarata liidu tootja arvelt olulist turuosa. |
| --- | --- |

(313)

Oma märkustes Anhui Jinhe esitatu kohta väitis taotluse esitaja, et tal on piisavalt tootmisvõimsust kogu liidu turu varustamiseks ning ka praeguseks ekspordiks kolmandatesse riikidesse. Taotluse esitaja väitis veel, et kuna kaaliumatsesulfaami lisatakse jookidesse ja toiduainetesse väga väikestes annustes, oli dumpinguvastaste tollimaksude mõju lõpptoote kuludele tühine. Lisaks väitis taotluse esitaja, et vastupidiselt Anhui Jinhe väitele ei takistanud kaaliumatsesulfaami kasutajate kahest allikast hankimise strateegia Hiina importidel enne algset uurimisperioodi haarata liidu tootja arvelt olulist turuosa.

| (314) | Nende väidetega seoses tuletab komisjon meelde, et käesolevas aegumise läbivaatamises ei teinud koostööd ei importijad, kasutajad ega tarbijaorganisatsioonid. Tegelikult leiti uurimises, et põhjendustes 239 ja 252 osutatud tarbimise katmiseks oli ELis piisavalt kaaliumatsesulfaami tootmisvõimsust, lisaks põhjendustes 210–223 kirjeldatud Hiina vabale tootmisvõimsusele, ning seega ei olnud ohtu, et vaatlusaluse tootega varustamine oleks ebapiisav. Samuti leidis komisjon, et kulude poolest oli kaaliumatsesulfaami mõju lõpptoodetele minimaalne, nagu kirjeldatud põhjenduses 308. Seetõttu lükkas komisjon eespool esitatud väited tagasi. |
| --- | --- |

(314)

Nende väidetega seoses tuletab komisjon meelde, et käesolevas aegumise läbivaatamises ei teinud koostööd ei importijad, kasutajad ega tarbijaorganisatsioonid. Tegelikult leiti uurimises, et põhjendustes 239 ja 252 osutatud tarbimise katmiseks oli ELis piisavalt kaaliumatsesulfaami tootmisvõimsust, lisaks põhjendustes 210–223 kirjeldatud Hiina vabale tootmisvõimsusele, ning seega ei olnud ohtu, et vaatlusaluse tootega varustamine oleks ebapiisav. Samuti leidis komisjon, et kulude poolest oli kaaliumatsesulfaami mõju lõpptoodetele minimaalne, nagu kirjeldatud põhjenduses 308. Seetõttu lükkas komisjon eespool esitatud väited tagasi.

8.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (315) | Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta, tuleks säilitada HRVst pärit kaaliumatsesulfaami suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(315)

Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta, tuleks säilitada HRVst pärit kaaliumatsesulfaami suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed.

| (316) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklit 109, (81) on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(316)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklit 109, (81) on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

81

Euroopa Liidu Teataja

| (317) | Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(317)

Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse kaaliumatsesulfaami (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62-3) suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja kuulub praegu CN-koodi ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks – eurot netokaalu kilogrammi kohta | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 4,58 | C046 |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 4,47 | C047 |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 2,64 | C048 |
| Kõik muud äriühingud | 4,58 | C999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks – eurot netokaalu kilogrammi kohta

TARICi lisakood

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

4,58

C046

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

4,47

C047

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

2,64

C048

Kõik muud äriühingud

4,58

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriigi tolliasutusele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud kuupäeva ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjaga (märgitud peab olema töötaja nimi ja amet) deklaratsioon järgmise tekstiga: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (koguse) kaaliumatsesulfaami tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 30. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) nr 2015/1963, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 287, 31.10.2015, lk 1).

2

(3)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 46, 11.2.2020, lk 8).

3

(4)  Kuna liidus on ainult üks kaaliumatsesulfaami tootja, esitatakse mõned andmed käesolevas määruses vahemikena või indekseeritud kujul, et säilitada liidu tootja andmete konfidentsiaalsus.

4

(5)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 366, 30.10.2020, lk 13).

5

(6)  
  31. jaanuaril 2020 astus Ühendkuningriik liidust välja. Liit ja Ühendkuningriik leppisid ühiselt kokku üleminekuperioodis, mille jooksul jäi Ühendkuningriigi suhtes kehtima liidu õigus ja mis lõppes 31. detsembril 2020. Ühendkuningriik ei ole enam liidu liikmesriik ning seetõttu käsitatakse Ühendkuningriiki käesolevas määruses esitatud arvude, tulemuste ja järelduste puhul kolmanda riigina.

6

(7)  Komisjoni 19. mai 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/787, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes (ELT L 125, 21.5.2015, lk 15).

7

(8)  Komisjoni 14. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/765, millega tunnistatakse kehtetuks Ameerika Ühendriikidest pärit bioetanooli impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks ja lõpetatakse seda importi käsitlev menetlus pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 (ELT L 126, 15.5.2019, lk 4), põhjendus 89.

8

(9)  Nõukogu 17. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 240/2008, millega tunnistatakse kehtetuks Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist) (ELT L 75, 18.3.2008, lk 33), põhjendus 76.

9

(10)  Nõukogu 11. veebruari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 135/2014, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Hiina Rahvavabariigist pärit ditsüaandiamiidi impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks (ELT L 43, 13.2.2014, lk 1), põhjendus 70.

10

(11)  Nõukogu 17. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 240/2008, millega tunnistatakse kehtetuks Valgevenest, Horvaatiast, Liibüast ja Ukrainast pärit uurea impordi suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (ELT L 75, 18.3.2008, lk 33), põhjendus 102.

11

(12)  Komisjoni 21. veebruari 2001. aasta otsus, millega lõpetatakse dumpinguvastane menetlus, mis käsitleb Brasiiliast, Hiina Rahvavabariigist, Kasahstanist, Venemaalt, Ukrainast ja Venezuelast pärit ferrosiliitsiumi importi (ELT L 84, 23.3.2001, lk 36).

12

(13)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2491

13

(14)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

14

(15)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“), 20. detsember 2017 (SWD(2017) 483 final/2) (edaspidi „aruanne“).

15

(16)  Komisjoni 29. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/546, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit pressitud alumiiniumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 109, 30.3.2021, lk 1).

16

(17)  Aruande 2. peatükk, lk 6–7.

17

(18)  Aruande 2. peatükk, lk 10.

18

(19)  Saadaval aadressil http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (viimati vaadatud 15. juulil 2019).

19

(20)  Aruande 2. peatükk, lk 20–21.

20

(21)  Aruande 3. peatükk, lk 41 ja lk 73–74.

21

(22)  Aruande 6. peatükk, lk 120–121.

22

(23)  Aruande 6. peatükk, lk 122–135.

23

(24)  Aruande 7. peatükk, lk 167–168.

24

(25)  Aruande 8. peatükk, lk 169–170 ja 200–201.

25

(26)  Aruande 2. peatükk, lk 15–16; aruande 4. peatükk, lk 50 ja 84; aruande 5. peatükk, lk 108–9.

26

(27)  Aruande 3. peatükk, lk 22–24, ja 5. peatükk, lk 97–108.

27

(28)  Aruande 5. peatükk, lk 104–109.

28

(29)  Aruande 5. peatükk, lk 100–101.

29

(30)  Aruande 2. peatükk, lk 26.

30

(31)  Aruande 2. peatükk, lk 31–32.

31

(32)  Kättesaadav aadressil https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (viimati vaadatud 15. juulil 2019).

32

(33)  Kättesaadav aadressil www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (viimati vaadatud 10. märtsil 2021).

33

(34)  Financial Times (2020), „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise“, kättesaadav aadressil https://on.ft.com/3mYxP4j.

34

(35)  Anhui Jinhe Industriali veebisait (jinheshiye.com).

35

(36)  Aruande peatükid 14.1–14.3.

36

(37)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42 ja 83.

37

(38)  Zhongtai väärtpaberite analüüs Anhui Jinhe Industriali kohta, veebruar 2020 (dfcfw.com).

38

(39)  Naftakeemia- ja keemiatööstuse 13. viisaastakukava aastateks 2016–2020, esitatud NDRC veebisaidil.

39

(40)  Anhui Jinhe Industriali teadaanne lepingu sõlmimise kohta Dingyuani maakonnaga ringmajanduse tööstuspargi projekti asjus – 24. november 2017, avaldatud finantsteabe veebisaidil (cninfo.com.cn).

40

(41)  Anhui Jinhe Industriali 2020. aasta aruanne (dfcfw.com).

41

(42)  Aruande 6. peatükk, lk 138–149.

42

(43)  Aruande 9. peatükk, lk 216.

43

(44)  Aruande 9. peatükk, lk 213–215.

44

(45)  Aruande 9. peatükk, lk 209–211.

45

(46)  Aruande 13. peatükk, lk 332–337.

46

(47)  Aruande 13. peatükk, lk 336.

47

(48)  Aruande 13. peatükk, lk 337–341.

48

(49)  Aruande 6. peatükk, lk 114–117.

49

(50)  Aruande 6. peatükk, lk 119.

50

(51)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

51

(52)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128, 133–135.

52

(53)  Vt Hiina pangandust ja kindlustust reguleeriva komisjoni (CBIRC) ametlik poliitikadokument, 28. august 2020: „Kolme aasta tegevuskava, mille eesmärk on parandada äriühingute üldjuhtimist pangandus- ja kindlustussektoris (2020–2022)“, http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (viimati vaadatud 3. aprillil 2021). Tegevuskava järgi tuleb „tugevamini juurutada seda vaimsust, millest on kantud peasekretär Xi Jinpingi põhisõnavõtt finantssektoris tehtava äriühingujuhtimise reformi kohta“. Kava II osa eesmärk on aidata kaasa partei- ja äriühingujuhtimise orgaanilisele lõimumisele: „Me lõimime partei juhtimise äriühingu üldjuhtimisega senisest süstemaatilisemalt, standardiseeritumalt ja protseduuripõhisemalt [---] Peamised tegevuse ja juhtimisega seotud teemad tuleb läbi arutada parteikomiteega, enne kui äriühingu direktorite nõukogu või kõrgem juhtkond otsuse teeb.“

53

(54)  Vt CBIRC „Teatis äripankade tulemuslikkuse hindamise meetodi kohta“, avaldatud 15. detsembril 2020, http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (viimati vaadatud 12. aprillil 2021).

54

(55)  Vt IMFi töödokument „Resolving China’s Corporate Debt Problem“, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender ja Jiangyan, oktoober 2016, WP/16/203.

55

(56)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128, 133–135.

56

(57)  Vt OECD (2019), „OECD Economic Surveys: China 2019“, OECD Publishing, Pariis, lk 29;

57

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en.

(58)  Vt http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (viimati vaadatud 12. aprillil 2021).

58

(59)  Maailmapanga avaandmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

59

(60)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis vaatlusalust toodet ei toodeta, võib uurida vaatlusaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

60

(61)  https://globalfinancials.com/index-admin.html.

61

(62)  https://www.ajinomoto.com.my/investors/annual-reports.

62

(63)  http://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials.

63

(64)  https://www.globaltradealert.org/data_extraction.

64

(65)  Kuna aegumise läbivaatamise puhul ei vaadata läbi dumpinguvastaseid tollimakse, ei oleks nende kahe tooraine kasutamine normaalväärtuse arvutamisel käesoleva läbivaatamise üldisi järeldusi põhimõtteliselt mõjutanud. Tegelikult oleks mis tahes mõju olnud antud juhul eksportivatele tootjatele kasuks, sest arvutatud normaalväärtus ja tulemuseks saadud dumpingumarginaal oleksid selliste litsentsimise nõuete puudumisel tõenäoliselt suuremad.

65

(66)  Ajinomoto (Malaysia) Berhadi 31. märtsil 2020 lõppenud eelarvesaasta finantsaruanne, lk 84.

66

(67)  Ajinomoto (Malaysia) Berhadi 31. märtsil 2020 lõppenud majandusaasta aruanne, lk 45.

67

(68)  https://www.ilmia.gov.my/index.php/my/labour-cost.

68

(69)  https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1,

69

https://www.tnb.com.my/assets/files/Tariff_Rate_Final_01.Jan.2014.pdf.

(70)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).

70

(71)  https://www.ilmia.gov.my/index.php/my/labour-cost.

71

(72)  https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1,

72

https://www.tnb.com.my/assets/files/Tariff_Rate_Final_01.Jan.2014.pdf.

(73)  Taotluse avalik versioon, lk 41.

73

(74)  Hiina toidulisandite ja koostisosade liidu 2. märtsil 2021 välja antud tõend, mille Anhui Jinhe esitas oma 4. märtsi 2021. aasta avaliku esitatud dokumendi slaidil 16, ning rahvakohtu teadaanne, millega kinnitati Hope’i pankrotti, mille Anhui Jinhe esitas oma 4. märtsi 2021. aasta avaliku esitatud dokumendi slaidil 17.

74

(75)  http://www.hzsanhe.com/default2.asp.

75

(76)  http://www.cninfo.com.cn/new/disclosure/detail?plate=sse&orgId=9900023704&stockCode=603968&announcementId=1209844300&announcementTime=2021-04-27%2018:00, lk 30.

76

(77)  Taotluse esitaja 8. juunil 2021. aastal avalik esitatud dokument, I lisa.

77

(78)  See hõlmab parimaid hinnanguid kahe äriühingu võimaliku vaba tootmisvõimsuse kohta esitatud dokumendist saadud teabe ja/või Hiina eksportiva tootja esitatud väljavõttelise uuringu vormi põhjal.

78

(79)  Taotluse mittekonfidentsiaalne versioon, lk 41.

79

(80)  Vt põhjendus 255.

80

(81)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

81

---

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/65

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/117,

27. jaanuar 2022,

millega muudetakse 328. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 24. jaanuaril 2022 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada ühe kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

24. jaanuaril 2022 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada ühe kande nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja

kapitaliturgude liidu peadirektoraadi peadirektor

---

(1)  
  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa pealkirja „Füüsilised isikud“ alt jäetakse välja järgmine kanne:

„Khalil Ben Ahmed Ben Mohamed Jarraya (algses kirjaviisis:
  Image 1
  ) (kontrollitud varjunimi: a) Khalil Yarraya; b) Ben Narvan Abdel Aziz (sünniaeg: 15.8.1970; Sünnikoht: Sereka, endine Jugoslaavia); c) Abdel Aziz Ben Narvan (sünniaeg: 15.8.1970; Sünnikoht: Sereka, endine Jugoslaavia); kontrollimata varjunimi: a) Amro; b) Omar; c) Amrou; d) Amr). Sünniaeg: 8.2.1969. Sünnikoht: Sfax, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: K989895 (Tuneesia pass, mis on välja antud 26.7.1995 Genovas, Itaalias, kaotas kehtivuse 25.7.2000). Aadress: Nuoro, Itaalia. Muu teave: Itaaliast välja saadetud Tuneesiasse 24.2.2015. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 25.6.2003.“

---

OTSUSED

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/67

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2022/118,

27. jaanuar 2022,

millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. jaanuaril 2011 vastu otsuse 2011/72/ÜVJP (1) teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. jaanuaril 2011 vastu otsuse 2011/72/ÜVJP (1) teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias.

| (2) | Otsuse 2011/72/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 42 isiku puhul 31. jaanuarini 2023 ja ühe isiku puhul 31. juulini 2022. Lisaks tuleks kõnealuse otsuse lisas kolme isiku puhul muuta põhjendusi ning seitsme isiku puhul muuta teavet, mis on seotud kaitseõiguse ja tõhusa õiguskaitse õiguse kohaldamisega Tuneesia õiguse alusel. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/72/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 42 isiku puhul 31. jaanuarini 2023 ja ühe isiku puhul 31. juulini 2022. Lisaks tuleks kõnealuse otsuse lisas kolme isiku puhul muuta põhjendusi ning seitsme isiku puhul muuta teavet, mis on seotud kaitseõiguse ja tõhusa õiguskaitse õiguse kohaldamisega Tuneesia õiguse alusel.

| (3) | Otsust 2011/72/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2011/72/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2011/72/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5

  1.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2023.


  2.   Erandina lõikest 1 kohaldatakse artiklis 1 sätestatud meetmeid lisa kandes nr 45 esitatud isiku suhtes kuni 31. juulini 2022.


  3.   Käesolev otsus vaadatakse pidevalt uuesti läbi. Asjakohasel juhul võib selle kehtivust pikendada või seda muuta, kui nõukogu leiab, et selle eesmärke ei ole saavutatud.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

1.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2023.

2.   Erandina lõikest 1 kohaldatakse artiklis 1 sätestatud meetmeid lisa kandes nr 45 esitatud isiku suhtes kuni 31. juulini 2022.

3.   Käesolev otsus vaadatakse pidevalt uuesti läbi. Asjakohasel juhul võib selle kehtivust pikendada või seda muuta, kui nõukogu leiab, et selle eesmärke ei ole saavutatud.“

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. jaanuar 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  Nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsus 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias (ELT L 28, 2.2.2011, lk 62).

1

---

LISA

Otsuse 2011/72/ÜVJP lisa muudetakse järgmiselt:

| i) | A osas „Artiklis 1 osutatud isikute ja üksuste loetelu“ esitatud järgmised kanded asendatakse järgmistega: | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7. | Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Kodakondsus: Tuneesia
  Sünnikoht: Tunis, Tuneesia
  Sünniaeg: 17. juuli 1992
  Viimane teadaolev aadress: presidendipalee, Tunis, Tuneesia
  Isikutunnistuse nr: 09006300
  Väljaandev riik: Tuneesia
  Sugu: naine
  Muu teave: Leïla TRABELSI tütar | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Leïla Trabelsiga (nr 2). |
| 29. | Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Kodakondsus: Tuneesia
  Sünnikoht: Le Bardo
  Sünniaeg: 8. märts 1963
  Viimane teadaolev aadress: 49 avenue Habib Bourguiba, Kartaago, Tuneesia
  Isikutunnistuse nr: 00589758
  Väljaandev riik: Tuneesia
  Sugu: naine
  Muu teave: arst, Naïma EL KEFI tütar, abielus Slim ZARROUKIGA | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Slim Zarroukiga (nr 30). |
| 42. | Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Kodakondsus: Tuneesia
  Sünnikoht: Monastir
  Sünniaeg: 30. august 1982
  Viimane teadaolev aadress: rue Ibn Maja - Khezama est – Sousse, Tuneesia
  Isikutunnistuse nr: 08434380
  Väljaandev riik: Tuneesia
  Sugu: naine
  Muu teave: Hayet BEN ALI tütar, abielus Badreddine BENNOURIGA | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Hayet Ben Aliga (nr 33).“ |

i)

A osas „Artiklis 1 osutatud isikute ja üksuste loetelu“ esitatud järgmised kanded asendatakse järgmistega:

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

„7.

Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Kodakondsus: Tuneesia

Sünnikoht: Tunis, Tuneesia

Sünniaeg: 17. juuli 1992

Viimane teadaolev aadress: presidendipalee, Tunis, Tuneesia

Isikutunnistuse nr: 09006300

Väljaandev riik: Tuneesia

Sugu: naine

Muu teave: Leïla TRABELSI tütar

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Leïla Trabelsiga (nr 2).

29.

Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Kodakondsus: Tuneesia

Sünnikoht: Le Bardo

Sünniaeg: 8. märts 1963

Viimane teadaolev aadress: 49 avenue Habib Bourguiba, Kartaago, Tuneesia

Isikutunnistuse nr: 00589758

Väljaandev riik: Tuneesia

Sugu: naine

Muu teave: arst, Naïma EL KEFI tütar, abielus Slim ZARROUKIGA

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Slim Zarroukiga (nr 30).

42.

Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Kodakondsus: Tuneesia

Sünnikoht: Monastir

Sünniaeg: 30. august 1982

Viimane teadaolev aadress: rue Ibn Maja - Khezama est – Sousse, Tuneesia

Isikutunnistuse nr: 08434380

Väljaandev riik: Tuneesia

Sugu: naine

Muu teave: Hayet BEN ALI tütar, abielus Badreddine BENNOURIGA

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust või lõpliku kohtuotsuse alusel vara sissenõudmise menetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks, ning kes on seotud Hayet Ben Aliga (nr 33).“

| ii) | B osas „Õigus kaitsele ja õigus tõhusale õiguskaitsele Tuneesia õiguse alusel“ pealkirja all „Kaitseõiguse ja tõhusa õiguskaitse õiguse kohaldamine“ esitatud kannetele lisatakse järgmised lõpulaused:






  „25. | 15. veebruaril 2021 ja 10. märtsil 2021 kuulas eeluurimiskohtunik kohtuasjas 19592/1 ära Mohamed Slim CHIBOUBI. 31. märtsil 2021 otsustas eeluurimiskohtunik eraldada tema juhtumi kohtuasjast 19592/1. Kohtuasi 1137/2 on pooleli. |
| --- | --- | --- |
| 26. | 31. märtsil 2021 otsustas eeluurimiskohtunik eraldada tema juhtumi kohtuasjast 19592/1. Kohtuasi 1137/2 on pooleli. |
| 30. | Tunise apellatsioonikohtu 15. aprilli 2021. aasta otsusega kohtuasjas 29443 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises. |
| 31. | Tunise apellatsioonikohtu 1. novembri 2018. aasta otsusega kohtuasjas 27658 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises. |
| 33. | 14. märtsi 2019. aasta otsusega kohtuasjas 40800 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises. |
| 34. | 7. jaanuari 2016. aasta otsusega kohtuasjas 28264 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises. |
| 46. | Tunise esimese astme kohtu 21. märtsi 2019. aasta otsusega kohtuasjas 41328/19 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.“ |

ii)

B osas „Õigus kaitsele ja õigus tõhusale õiguskaitsele Tuneesia õiguse alusel“ pealkirja all „Kaitseõiguse ja tõhusa õiguskaitse õiguse kohaldamine“ esitatud kannetele lisatakse järgmised lõpulaused:

„25.

15. veebruaril 2021 ja 10. märtsil 2021 kuulas eeluurimiskohtunik kohtuasjas 19592/1 ära Mohamed Slim CHIBOUBI. 31. märtsil 2021 otsustas eeluurimiskohtunik eraldada tema juhtumi kohtuasjast 19592/1. Kohtuasi 1137/2 on pooleli.

26.

31. märtsil 2021 otsustas eeluurimiskohtunik eraldada tema juhtumi kohtuasjast 19592/1. Kohtuasi 1137/2 on pooleli.

30.

Tunise apellatsioonikohtu 15. aprilli 2021. aasta otsusega kohtuasjas 29443 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.

31.

Tunise apellatsioonikohtu 1. novembri 2018. aasta otsusega kohtuasjas 27658 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.

33.

14. märtsi 2019. aasta otsusega kohtuasjas 40800 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.

34.

7. jaanuari 2016. aasta otsusega kohtuasjas 28264 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.

46.

Tunise esimese astme kohtu 21. märtsi 2019. aasta otsusega kohtuasjas 41328/19 mõisteti ta süüdi avaliku sektori vahendite omastamises.“

---

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/71

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2022/119,

26. jaanuar 2022,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/613/EÜ seoses nõuanderühma loomisega toiduahela ning looma- ja taimetervise alal

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2004/613/EÜ (1) loodi toiduahela ning looma- ja taimetervise alane nõuanderühm. Komisjon on selle rühmaga konsulteerinud küsimustes, mis puudutavad toidu- ja söödaohutust, toidu ja sööda märgistamist ning pakendamist, toidualaseid õigusakte, loomade tervist ja heaolu ning taimetervist käsitlevaid töökavu ja mis tahes meetmeid, mis komisjonil tuleb neis poliitikavaldkondades kavandada või rakendada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2004/613/EÜ (1) loodi toiduahela ning looma- ja taimetervise alane nõuanderühm. Komisjon on selle rühmaga konsulteerinud küsimustes, mis puudutavad toidu- ja söödaohutust, toidu ja sööda märgistamist ning pakendamist, toidualaseid õigusakte, loomade tervist ja heaolu ning taimetervist käsitlevaid töökavu ja mis tahes meetmeid, mis komisjonil tuleb neis poliitikavaldkondades kavandada või rakendada.

| (2) | 20. mail 2020 võttis komisjon vastu strateegia „Talust taldrikule“, mis on suunatud õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamisele (2). |
| --- | --- |

(2)

20. mail 2020 võttis komisjon vastu strateegia „Talust taldrikule“, mis on suunatud õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamisele (2).

| (3) | „Talust taldrikule“ strateegia rakendamisel on komisjonil vaja konsulteerida sidusrühmadega, kellel on eksperditeadmised tervishoiu, toitumise, turustamise, keskkonna, kliima, kestliku põllumajanduse, agronoomia, kalanduse, vesiviljeluse ja sotsiaalteaduste valdkonnas, samuti digipöörde alal ja toidusüsteemidega seotud finantsvaldkonnas |
| --- | --- |

(3)

„Talust taldrikule“ strateegia rakendamisel on komisjonil vaja konsulteerida sidusrühmadega, kellel on eksperditeadmised tervishoiu, toitumise, turustamise, keskkonna, kliima, kestliku põllumajanduse, agronoomia, kalanduse, vesiviljeluse ja sotsiaalteaduste valdkonnas, samuti digipöörde alal ja toidusüsteemidega seotud finantsvaldkonnas

| (4) | Seega lähevad „Talust taldrikule“ strateegia rakendamisel tekkivad küsimused praegu otsuse 2004/613/EÜ alusel tegutseva nõuanderühma ekspertteadmistest kaugemale. Selleks et tagada rohkemate ekspertide osalemine kõnealustes poliitikavaldkondades, tuleb luua uus mitteametlik eksperdirühm, kus on rohkem liikmeid ja kus tegeletaks rohkemate ülesannetega. |
| --- | --- |

(4)

Seega lähevad „Talust taldrikule“ strateegia rakendamisel tekkivad küsimused praegu otsuse 2004/613/EÜ alusel tegutseva nõuanderühma ekspertteadmistest kaugemale. Selleks et tagada rohkemate ekspertide osalemine kõnealustes poliitikavaldkondades, tuleb luua uus mitteametlik eksperdirühm, kus on rohkem liikmeid ja kus tegeletaks rohkemate ülesannetega.

| (5) | Eelnevat arvestades tuleb otsus 2004/613/EÜ kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(5)

Eelnevat arvestades tuleb otsus 2004/613/EÜ kehtetuks tunnistada.

| (6) | Praeguse nõuanderühma liikmete volitused aeguvad 14. juulil 2022, seega tuleks käesolevat otsust rakendada alates sellele järgnevast päevast, |
| --- | --- |

(6)

Praeguse nõuanderühma liikmete volitused aeguvad 14. juulil 2022, seega tuleks käesolevat otsust rakendada alates sellele järgnevast päevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2004/613/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 15. juulist 2022.

Brüssel, 26. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Komisjoni 6. augusti 2004. aasta otsus 2004/613/EÜ seoses nõuanderühma loomisega toiduahela ning looma- ja taimetervise alal (ELT L 275, 25.8.2004, lk 17).

1

(2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“, (COM(2020) 381 final).

2

---

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/72 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/72

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/120,

26. jaanuar 2022,

millega muudetakse otsust 2002/840/EÜ, millega võetakse vastu toidu kiiritamiseks kinnitatud kolmandate riikide rajatiste loetelu

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 367 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiivi 1999/2/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 1999/2/EÜ on sätestatud, et ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu tohib importida kolmandast riigist ainult siis, kui see on kiiritatud Euroopa Liidu kinnitatud rajatises. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 1999/2/EÜ on sätestatud, et ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu tohib importida kolmandast riigist ainult siis, kui see on kiiritatud Euroopa Liidu kinnitatud rajatises.

| (2) | Komisjoni otsusega 2002/840/EÜ (2) on kehtestatud kolmandates riikides asuvate heakskiidetud kiiritusrajatiste loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2002/840/EÜ (2) on kehtestatud kolmandates riikides asuvate heakskiidetud kiiritusrajatiste loetelu.

| (3) | 31. augustil 2021 esitas Ühendkuningriik taotluse Ühendkuningriigis Swindonis asuva kiiritusrajatise „Synergy Health“ heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(3)

31. augustil 2021 esitas Ühendkuningriik taotluse Ühendkuningriigis Swindonis asuva kiiritusrajatise „Synergy Health“ heakskiitmiseks.

| (4) | Ühendkuningriik esitas piisavad tõendid selle kohta, et kõnealuse kiiritusrajatise ametliku järelevalvega on tagatud direktiivi 1999/2/EÜ artikli 7 nõuete täitmine. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik esitas piisavad tõendid selle kohta, et kõnealuse kiiritusrajatise ametliku järelevalvega on tagatud direktiivi 1999/2/EÜ artikli 7 nõuete täitmine.

| (5) | Kiiritusrajatis „Synergy Health“ tuleks lisada kolmandate riikide heakskiidetud kiiritusrajatiste loetellu. |
| --- | --- |

(5)

Kiiritusrajatis „Synergy Health“ tuleks lisada kolmandate riikide heakskiidetud kiiritusrajatiste loetellu.

| (6) | Otsust 2002/840/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2002/840/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2002/840/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 66, 13.3.1999, lk 16.

1

(2)  Komisjoni 23. oktoobri 2002. aasta otsus 2002/840/EÜ, millega võetakse vastu toidu kiiritamiseks kinnitatud kolmandate riikide rajatiste loetelu (EÜT L 287, 25.10.2002, lk 40).

2

---

LISA

LISA

Liidu kinnitatud kolmandate riikide kiiritusrajatiste loetelu

Viitenumber: EU-AIF 01-2002

| HEPRO Cape (Pty) Ltd |
| --- |
| 6 Ferrule Avenue |
| Montague Gardens |
| Milnerton 7441 |
| Western Cape |
| Lõuna-Aafrika Vabariik |

HEPRO Cape (Pty) Ltd

6 Ferrule Avenue

Montague Gardens

Milnerton 7441

Western Cape

Lõuna-Aafrika Vabariik

Tel +27 215512440

Faks +27 215511766

Viitenumber: EU-AIF 02-2002

| GAMMASTER South Africa (Pty) Ltd |
| --- |
| PO Box 3219 |
| 5 Waterpas Street |
| Isando Extension 3 |
| Kempton Park 1620 |
| Johannesburg |
| Lõuna-Aafrika Vabariik |

GAMMASTER South Africa (Pty) Ltd

PO Box 3219

5 Waterpas Street

Isando Extension 3

Kempton Park 1620

Johannesburg

Lõuna-Aafrika Vabariik

Tel +27 119748851

Faks +27 119748986

Viitenumber: EU-AIF 03-2002

| GAMWAVE (Pty) Ltd |
| --- |
| PO Box 26406 |
| Isipingo Beach |
| Durban 4115 |
| Kwazulu-Natal |
| Lõuna-Aafrika Vabariik |

GAMWAVE (Pty) Ltd

PO Box 26406

Isipingo Beach

Durban 4115

Kwazulu-Natal

Lõuna-Aafrika Vabariik

Tel +27 319028890

Faks +27 319121704

Viitenumber: EU-AIF 05-2004

| GAMMA-PAK AS |
| --- |
| Yünsa Yolu N: 4 OSB |
| Cerkezköy/TEKIRDAG |
| TR-59500 |
| Türgi |

GAMMA-PAK AS

Yünsa Yolu N: 4 OSB

Cerkezköy/TEKIRDAG

TR-59500

Türgi

Tel +90 2827265790

Faks +90 2827265178

Viitenumber: EU-AIF 06-2004

| STUDER AGG WERK HARD |
| --- |
| Hogenweidstrasse 2 |
| Däniken |
| CH-4658 |
| Šveits |

STUDER AGG WERK HARD

Hogenweidstrasse 2

Däniken

CH-4658

Šveits

Tel +41 622889060

Faks +41 622889070

Viitenumber: EU-AIF 07-2006

| THAI IRRADIATION CENTER |
| --- |
| Thailand Institute of Nuclear Technology (Public Organisation) |
| 37 Moo 3, TECHNOPOLIS |
| Klong 5, Klong Luang |
| Pathumthani 12120 |
| Tai |

THAI IRRADIATION CENTER

Thailand Institute of Nuclear Technology (Public Organisation)

37 Moo 3, TECHNOPOLIS

Klong 5, Klong Luang

Pathumthani 12120

Tai

Tel +66 25774167 kuni 71

Faks +66 25771945

Viitenumber: EU-AIF 08-2006

| Synergy Health (Thailand) Ltd |
| --- |
| 700/465 Amata Nakorn Industrial |
| Moo 7, Tambon Donhuaroh |
| Amphur Muang |
| Chonburi 20000 |
| Tai |

Synergy Health (Thailand) Ltd

700/465 Amata Nakorn Industrial

Moo 7, Tambon Donhuaroh

Amphur Muang

Chonburi 20000

Tai

Tel +66 38458431 kuni 3 ja +66 38450092 kuni 3

Faks +66 38458435 ja +66 38717146

Viitenumber: EU-AIF 09-2010

| Board of Radiation and Isotope Technology |
| --- |
| Department of Atomic Energy |
| BRIT/BARC Vashi Complex |
| Sector 20, Vashi |
| Navi Mumbai — 400 705 (Maharashtra) |
| India |

Board of Radiation and Isotope Technology

Department of Atomic Energy

BRIT/BARC Vashi Complex

Sector 20, Vashi

Navi Mumbai — 400 705 (Maharashtra)

India

Tel +91 2227840000/+91 2227887000

Faks +91 2227840005

E-post: chief@britatom.gov.in cebrit@vsnl.net

Viitenumber: EU-AIF 10-2010

| Board of Radiation and Isotope Technology |
| --- |
| ISOMED |
| Bhabha Atomic Research Centre |
| South Site Gate, Refinery Road |
| Next to TATA Power Station, Trombay |
| Mumbai — 400 085 (Maharashtra) |
| India |

Board of Radiation and Isotope Technology

ISOMED

Bhabha Atomic Research Centre

South Site Gate, Refinery Road

Next to TATA Power Station, Trombay

Mumbai — 400 085 (Maharashtra)

India

Tel +91 2225595684/+91 2225594751

Faks +91 2225505338

E-post: chief@britatom.gov.in cebrit@vsnl.net

Viitenumber: EU-AIF 11-2010

| Microtrol Sterilisation Services Pvt. Ltd |
| --- |
| Plot No 14 Bommasandra- Jigani Link Road Industrial Area |
| KIADB, Off Hosur Road |
| Hennagarra Post |
| Bengalooru — 562 106 (Karnataka) |
| India |

Microtrol Sterilisation Services Pvt. Ltd

Plot No 14 Bommasandra- Jigani Link Road Industrial Area

KIADB, Off Hosur Road

Hennagarra Post

Bengalooru — 562 106 (Karnataka)

India

Tel +91 8110653932/+91 8110414030

Faks +91 8110414031

E-post: vikram@microtrol-india.com

Viitenumber: EU-AIF 12-2021

| Synergy Health |
| --- |
| Moray Road |
| Elgin Industrial Estate |
| Swindon |
| SN2 8XS |
| Ühendkuningriik |

Synergy Health

Moray Road

Elgin Industrial Estate

Swindon

SN2 8XS

Ühendkuningriik

Tel + 44 1793-601004

E-post: ast_info@steris.com

---

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/77 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/77

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2022/121,

27. jaanuar 2022,

millega kehtestatakse sise-eeskirjad, mis käsitlevad andmesubjektide teavitamist nende isikuandmete töötlemisest ja nende teatavate õiguste piiramist personalieeskirjade kohaste taotluste ja kaebuste lahendamisel

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 249 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (1) ette nähtud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi „personalieeskirjad“) kohaselt on komisjon kohustatud vastama teatavatele taotlustele ja kaebustele. Seda ülesannet täidab peamiselt personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi (edaspidi „peadirektoraat“) üksus „Kaebused ja juhtumite järelevalve“, mis abistab ametisse nimetavat asutust või ametiisikut või lepingute sõlmimiseks volitatud asutust või ametiisikut (edaspidi „ametisse nimetaja“) otsuse tegemisel, selgitades välja asjakohased faktid ja teostades nende õigusanalüüsi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (1) ette nähtud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi „personalieeskirjad“) kohaselt on komisjon kohustatud vastama teatavatele taotlustele ja kaebustele. Seda ülesannet täidab peamiselt personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi (edaspidi „peadirektoraat“) üksus „Kaebused ja juhtumite järelevalve“, mis abistab ametisse nimetavat asutust või ametiisikut või lepingute sõlmimiseks volitatud asutust või ametiisikut (edaspidi „ametisse nimetaja“) otsuse tegemisel, selgitades välja asjakohased faktid ja teostades nende õigusanalüüsi.

| (2) | Personalieeskirjade artikli 22c kohaselt kehtestab komisjon vastavalt artiklitele 24 ja 90 korra, mille alusel lahendatakse ametnike kaebusi selle kohta, kuidas neid on koheldud pärast seda, kui nad on artikli 22a ja 22b kohaselt teatanud tõsisest eeskirjade eiramisest, või kuidas neid on koheldud sellise teatamise tulemusel (2). |
| --- | --- |

(2)

Personalieeskirjade artikli 22c kohaselt kehtestab komisjon vastavalt artiklitele 24 ja 90 korra, mille alusel lahendatakse ametnike kaebusi selle kohta, kuidas neid on koheldud pärast seda, kui nad on artikli 22a ja 22b kohaselt teatanud tõsisest eeskirjade eiramisest, või kuidas neid on koheldud sellise teatamise tulemusel (2).

| (3) | Personalieeskirjade artikli 24 kohaselt aitab komisjon iga ametnikku menetluses sellise isiku vastu, kes esineb ähvarduste, solvavate või laimavate tegude või väljenditega või rünnakutega isiku või omandi vastu, kui need on suunatud ametniku või tema perekonnaliikme vastu ametniku ametiseisundi ja kohustuste tõttu. |
| --- | --- |

(3)

Personalieeskirjade artikli 24 kohaselt aitab komisjon iga ametnikku menetluses sellise isiku vastu, kes esineb ähvarduste, solvavate või laimavate tegude või väljenditega või rünnakutega isiku või omandi vastu, kui need on suunatud ametniku või tema perekonnaliikme vastu ametniku ametiseisundi ja kohustuste tõttu.

| (4) | Personalieeskirjade artikli 90 lõigete 1 ja 2 kohaselt võib iga isik, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju, esitada ametisse nimetajale taotluse teda käsitleva otsuse tegemiseks, ja kaebuse teda kahjustava otsuse peale. |
| --- | --- |

(4)

Personalieeskirjade artikli 90 lõigete 1 ja 2 kohaselt võib iga isik, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju, esitada ametisse nimetajale taotluse teda käsitleva otsuse tegemiseks, ja kaebuse teda kahjustava otsuse peale.

| (5) | Komisjon kogub ja töötleb kõnealuse tegevuse raames asjakohast teavet, sealhulgas isikuandmeid, eelkõige andmeid isiku ja tema käitumise kohta ning isiku kontaktandmeid. Komisjoni pädevad talitused edastavad isikuandmeid teistele komisjoni talitustele niivõrd, kuivõrd need selliseid andmeid vajavad. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon kogub ja töötleb kõnealuse tegevuse raames asjakohast teavet, sealhulgas isikuandmeid, eelkõige andmeid isiku ja tema käitumise kohta ning isiku kontaktandmeid. Komisjoni pädevad talitused edastavad isikuandmeid teistele komisjoni talitustele niivõrd, kuivõrd need selliseid andmeid vajavad.

| (6) | Isikuandmeid hoitakse turvalises elektroonses keskkonnas, et neile ei saaks ebaseaduslikult juurdepääsu isikud, kellel pole vaja neid andmeid teada, ja et neid ei saaks sellistele isikutele edastada. Pärast töötlemise lõppu säilitatakse isikuandmeid kooskõlas komisjonis kehtivate eeskirjadega (3). |
| --- | --- |

(6)

Isikuandmeid hoitakse turvalises elektroonses keskkonnas, et neile ei saaks ebaseaduslikult juurdepääsu isikud, kellel pole vaja neid andmeid teada, ja et neid ei saaks sellistele isikutele edastada. Pärast töötlemise lõppu säilitatakse isikuandmeid kooskõlas komisjonis kehtivate eeskirjadega (3).

| (7) | Personalieeskirjadest tulenevaid ülesandeid täites on komisjon kohustatud austama füüsiliste isikute õigusi seoses isikuandmete töötlemisega, mis on ette nähtud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 lõikes 1 ja aluslepingu artikli 16 lõikes 1, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1725 (4) sätestatud õigusi. Samas peab komisjon täitma rangeid konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Personalieeskirjadest tulenevaid ülesandeid täites on komisjon kohustatud austama füüsiliste isikute õigusi seoses isikuandmete töötlemisega, mis on ette nähtud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 lõikes 1 ja aluslepingu artikli 16 lõikes 1, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1725 (4) sätestatud õigusi. Samas peab komisjon täitma rangeid konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse nõudeid.

| (8) | Teatavatel juhtudel on vaja leida tasakaal ühelt poolt andmesubjektidele määruse (EL) 2018/1725 alusel antud õiguste ning teiselt poolt kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise vajaduse vahel, samuti vajaduse vahel tagada komisjoni tõhus reaktsioon ahistamise ja muu sobimatu käitumise ning rünnakute kohta esitatud teadetele ning austada täielikult teiste andmesubjektide põhiõigusi ja -vabadusi. Seda silmas pidades on määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega b, c, g ja h jäetud komisjonile võimalus piirata artiklite 14–17, 19, 20 ja 35 ning artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud läbipaistvuspõhimõtte kohaldamist, kui osutatud artikkel ning määruse artiklites 14–17, 19 ja 20 sätestatud õigused ja kohustused on omavahel kooskõlas. |
| --- | --- |

(8)

Teatavatel juhtudel on vaja leida tasakaal ühelt poolt andmesubjektidele määruse (EL) 2018/1725 alusel antud õiguste ning teiselt poolt kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise vajaduse vahel, samuti vajaduse vahel tagada komisjoni tõhus reaktsioon ahistamise ja muu sobimatu käitumise ning rünnakute kohta esitatud teadetele ning austada täielikult teiste andmesubjektide põhiõigusi ja -vabadusi. Seda silmas pidades on määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega b, c, g ja h jäetud komisjonile võimalus piirata artiklite 14–17, 19, 20 ja 35 ning artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud läbipaistvuspõhimõtte kohaldamist, kui osutatud artikkel ning määruse artiklites 14–17, 19 ja 20 sätestatud õigused ja kohustused on omavahel kooskõlas.

| (9) | Selle näiteks on isikuandmete töötlemist käsitleva teabe edastamine isikule, kelle kohta on esitatud taotlus või kaebus (edaspidi „asjaomane isik“), eelkõige juhul, kui menetlust on alustatud seoses ahistamist käsitleva taotlusega, mis on esitatud personalieeskirjade artikli 24 kohase abi saamiseks. Komisjon võib otsustada piirata sellise teabe esitamist asjaomasele isikule, et kaitsta taotluse või kaebuse esitaja või tunnistaja õigusi ja vabadusi vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktile h. Sellise otsuse võib komisjon teha eelkõige selleks, et kaitsta neid isikuid selliste asjaomaste isikute surve eest, kelle vastu on esitatud heas usus väiteid, mille alusel juhtkond ei ole siiski meetmeid võtnud. Mõnes olukorras võib olla vajalik teavitamist piirata selleks, et vältida ahistamist, muud sobimatut käitumist ja rünnakuid komisjonis, eriti juhul, kui taotluse või kaebuse esitaja ja/või tunnistaja töötab asjaomase isikuga samas struktuuriüksuses. |
| --- | --- |

(9)

Selle näiteks on isikuandmete töötlemist käsitleva teabe edastamine isikule, kelle kohta on esitatud taotlus või kaebus (edaspidi „asjaomane isik“), eelkõige juhul, kui menetlust on alustatud seoses ahistamist käsitleva taotlusega, mis on esitatud personalieeskirjade artikli 24 kohase abi saamiseks. Komisjon võib otsustada piirata sellise teabe esitamist asjaomasele isikule, et kaitsta taotluse või kaebuse esitaja või tunnistaja õigusi ja vabadusi vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktile h. Sellise otsuse võib komisjon teha eelkõige selleks, et kaitsta neid isikuid selliste asjaomaste isikute surve eest, kelle vastu on esitatud heas usus väiteid, mille alusel juhtkond ei ole siiski meetmeid võtnud. Mõnes olukorras võib olla vajalik teavitamist piirata selleks, et vältida ahistamist, muud sobimatut käitumist ja rünnakuid komisjonis, eriti juhul, kui taotluse või kaebuse esitaja ja/või tunnistaja töötab asjaomase isikuga samas struktuuriüksuses.

| (10) | Vaja võib olla piirata ka asjaomase isiku muid õigusi, kui nende õiguste kasutamine paljastaks taotluse või kaebuse esitaja või tunnistaja, kes on palunud oma isikut mitte avaldada. Sellisel juhul võib komisjon otsustada piirata asjaomase isiku õigust tutvuda tema kohta esitatud taotlusega või tema muid õigusi, et kaitsta taotluse või kaebuse esitaja või tunnistaja õigusi ja vabadusi põhjenduses 9 nimetatud põhjustel. Komisjon võib otsustada seda teha määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punkti h alusel. |
| --- | --- |

(10)

Vaja võib olla piirata ka asjaomase isiku muid õigusi, kui nende õiguste kasutamine paljastaks taotluse või kaebuse esitaja või tunnistaja, kes on palunud oma isikut mitte avaldada. Sellisel juhul võib komisjon otsustada piirata asjaomase isiku õigust tutvuda tema kohta esitatud taotlusega või tema muid õigusi, et kaitsta taotluse või kaebuse esitaja või tunnistaja õigusi ja vabadusi põhjenduses 9 nimetatud põhjustel. Komisjon võib otsustada seda teha määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punkti h alusel.

| (11) | Samuti võib olla vaja piirata asjaomase isiku õigusi, et tagada avaliku võimu järelevalve-, kontrolli- ja regulatiivsete ülesannete täitmine juhul, kui kaalul on liidu üldise avaliku huviga seotud oluline eesmärk – tagada komisjoni tulemuslik reageerimine väidetele ahistamise, muu sobimatu käitumise või rünnaku kohta. Võitlus ahistamise, muu sobimatu käitumise ja rünnakute vastu on kogu liidu ja komisjoni üldise avaliku huviga seotud oluline eesmärk. Pealegi on komisjon personalieeskirjade artikli 24 kohaselt kohustatud abistama oma töötajaid. Selleks et mitte heidutada töötajaid toimimast liidu avalikes huvides – teatamast ahistamise, muu sobimatu käitumise või rünnakuna käsitatavatest juhtumitest ning abi taotlemast –, tuleb tagada, et asjaomased isikud ei saaks teada neid puudutavatest abitaotlusest. See võib olla eriti asjakohane juhtudel, kui ametisse nimetaja leiab, et ahistamist personalieeskirjade tähenduses ei ole toimunud. Sellises olukorras nõuaks liidu avalik huvi, et asjaomane isik ei saaks abitaotlusest teada, säilitamaks töötajatele võimaluse kasutada personalieeskirjade artiklis 24 osutatud menetlust ja vältimaks uusi konflikte. Sellega seoses võib komisjon piirata asjaomase isiku õigusi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega c ja g. |
| --- | --- |

(11)

Samuti võib olla vaja piirata asjaomase isiku õigusi, et tagada avaliku võimu järelevalve-, kontrolli- ja regulatiivsete ülesannete täitmine juhul, kui kaalul on liidu üldise avaliku huviga seotud oluline eesmärk – tagada komisjoni tulemuslik reageerimine väidetele ahistamise, muu sobimatu käitumise või rünnaku kohta. Võitlus ahistamise, muu sobimatu käitumise ja rünnakute vastu on kogu liidu ja komisjoni üldise avaliku huviga seotud oluline eesmärk. Pealegi on komisjon personalieeskirjade artikli 24 kohaselt kohustatud abistama oma töötajaid. Selleks et mitte heidutada töötajaid toimimast liidu avalikes huvides – teatamast ahistamise, muu sobimatu käitumise või rünnakuna käsitatavatest juhtumitest ning abi taotlemast –, tuleb tagada, et asjaomased isikud ei saaks teada neid puudutavatest abitaotlusest. See võib olla eriti asjakohane juhtudel, kui ametisse nimetaja leiab, et ahistamist personalieeskirjade tähenduses ei ole toimunud. Sellises olukorras nõuaks liidu avalik huvi, et asjaomane isik ei saaks abitaotlusest teada, säilitamaks töötajatele võimaluse kasutada personalieeskirjade artiklis 24 osutatud menetlust ja vältimaks uusi konflikte. Sellega seoses võib komisjon piirata asjaomase isiku õigusi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega c ja g.

| (12) | Asjaomase isiku õiguste piiramine võib olla vajalik ka selleks, et säiliks võimalus tõkestada, uurida ja avastada asjaomase isiku kuritegusid, millest taotluse või kaebuse esitajad või tunnistajad on komisjonile teatanud, ja teda vastutusele võtta. Taotluste ja kaebuste esitajad ja tunnistajad võivad teatada näiteks sobimatust käitumisest või psühholoogilisest või seksuaalsest ahistamisest. Sellistel juhtudel võib komisjon otsustada piirata asjaomase isiku õigusi vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktile b. |
| --- | --- |

(12)

Asjaomase isiku õiguste piiramine võib olla vajalik ka selleks, et säiliks võimalus tõkestada, uurida ja avastada asjaomase isiku kuritegusid, millest taotluse või kaebuse esitajad või tunnistajad on komisjonile teatanud, ja teda vastutusele võtta. Taotluste ja kaebuste esitajad ja tunnistajad võivad teatada näiteks sobimatust käitumisest või psühholoogilisest või seksuaalsest ahistamisest. Sellistel juhtudel võib komisjon otsustada piirata asjaomase isiku õigusi vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktile b.

| (13) | Personalieeskirjade kohaselt peab komisjon nende eeskirjade alusel esitatud taotlusi ja kaebusi käsitlema konfidentsiaalsena. Konfidentsiaalsuse ning määruses (EL) 2018/1725 sätestatud isikuandmete kaitse normide täitmise tagamiseks tuleb vastu võtta sise-eeskirjad, mille kohaselt oleks komisjonil võimalik piirata andmesubjektide õigusi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega b, c, g ja h. |
| --- | --- |

(13)

Personalieeskirjade kohaselt peab komisjon nende eeskirjade alusel esitatud taotlusi ja kaebusi käsitlema konfidentsiaalsena. Konfidentsiaalsuse ning määruses (EL) 2018/1725 sätestatud isikuandmete kaitse normide täitmise tagamiseks tuleb vastu võtta sise-eeskirjad, mille kohaselt oleks komisjonil võimalik piirata andmesubjektide õigusi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega b, c, g ja h.

| (14) | Sise-eeskirju tuleks kohaldada kogu isikuandmete töötlemisele komisjonis personalieeskirjade kohase taotluste ja kaebuste lahendamise käigus. |
| --- | --- |

(14)

Sise-eeskirju tuleks kohaldada kogu isikuandmete töötlemisele komisjonis personalieeskirjade kohase taotluste ja kaebuste lahendamise käigus.

| (15) | Määruse (EL) 2018/1725 artiklite 14, 15 ja 16 järgimiseks peaks komisjon läbipaistvalt ja sidusalt teavitama kõiki isikuid oma tegevusest, mille käigus töödeldakse nende isikuandmeid, ja nende õigustest komisjoni veebisaidil avaldatava isikuandmete kaitset käsitleva teatega. Vajaduse korral peaks komisjon asjakohaste vahenditega eraldi teavitama taotluste ja kaebuste andmesubjekte – taotluse või kaebuse esitajaid, asjaomaseid isikuid ja tunnistajaid. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EL) 2018/1725 artiklite 14, 15 ja 16 järgimiseks peaks komisjon läbipaistvalt ja sidusalt teavitama kõiki isikuid oma tegevusest, mille käigus töödeldakse nende isikuandmeid, ja nende õigustest komisjoni veebisaidil avaldatava isikuandmete kaitset käsitleva teatega. Vajaduse korral peaks komisjon asjakohaste vahenditega eraldi teavitama taotluste ja kaebuste andmesubjekte – taotluse või kaebuse esitajaid, asjaomaseid isikuid ja tunnistajaid.

| (16) | Komisjon peaks kõiki piiranguid kohaldama läbipaistval viisil ning kandma kõik piirangute rakendamise juhtumid sellekohasesse dokumendisüsteemi. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon peaks kõiki piiranguid kohaldama läbipaistval viisil ning kandma kõik piirangute rakendamise juhtumid sellekohasesse dokumendisüsteemi.

| (17) | Seoses piirangutega määruse (EL) 2018/1725 artikli 16 kohaldamisel, milles on sätestatud, et kui isikuandmed ei ole saadud andmesubjektilt, tuleb andmesubjekti teavitada hiljemalt ühe kuu jooksul, peaks komisjon ühe kuu jooksul koostama dokumendi, milles loetletakse rakendatud piirangute põhjused. Selles dokumendis tuleks esitada iga piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse analüüs. |
| --- | --- |

(17)

Seoses piirangutega määruse (EL) 2018/1725 artikli 16 kohaldamisel, milles on sätestatud, et kui isikuandmed ei ole saadud andmesubjektilt, tuleb andmesubjekti teavitada hiljemalt ühe kuu jooksul, peaks komisjon ühe kuu jooksul koostama dokumendi, milles loetletakse rakendatud piirangute põhjused. Selles dokumendis tuleks esitada iga piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse analüüs.

| (18) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikele 8 võivad vastutavad töötlejad andmesubjekti suhtes piirangu kohaldamise peapõhjusi käsitleva teabe andmise edasi lükata, teabe esitamata jätta või selle andmisest keelduda, kui teabe esitamine vähendaks piirangu mõju. See kehtib eelkõige kõnealuse määruse artiklite 16 ja 35 kohaldamise piirangute kohta. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikele 8 võivad vastutavad töötlejad andmesubjekti suhtes piirangu kohaldamise peapõhjusi käsitleva teabe andmise edasi lükata, teabe esitamata jätta või selle andmisest keelduda, kui teabe esitamine vähendaks piirangu mõju. See kehtib eelkõige kõnealuse määruse artiklite 16 ja 35 kohaldamise piirangute kohta.

| (19) | Selleks et andmesubjekti õigust saada määruse (EL) 2018/1725 artiklite 16 ja 35 kohast teavet ei piirataks kauem, kui on vaja põhjenduses 8 loetletud põhjustel, peaks komisjon piirangud korrapäraselt läbi vaatama. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et andmesubjekti õigust saada määruse (EL) 2018/1725 artiklite 16 ja 35 kohast teavet ei piirataks kauem, kui on vaja põhjenduses 8 loetletud põhjustel, peaks komisjon piirangud korrapäraselt läbi vaatama.

| (20) | Piirangute kehtivus tuleks läbi vaadata siis, kui toimub esimene kahest sündmusest – kas vastatakse personalieeskirjade artiklite 22c ja 24 ning artikli 90 lõike 1 alusel esitatud taotlusele või personalieeskirjade artikli 22c ja artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebusele või siis lõpetatakse sellise taotluse või kaebuse menetlemine. Seejärel vaatab komisjon piirangute säilitamise vajalikkuse igal aastal uuesti üle. |
| --- | --- |

(20)

Piirangute kehtivus tuleks läbi vaadata siis, kui toimub esimene kahest sündmusest – kas vastatakse personalieeskirjade artiklite 22c ja 24 ning artikli 90 lõike 1 alusel esitatud taotlusele või personalieeskirjade artikli 22c ja artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebusele või siis lõpetatakse sellise taotluse või kaebuse menetlemine. Seejärel vaatab komisjon piirangute säilitamise vajalikkuse igal aastal uuesti üle.

| (21) | Teatavatel juhtudel võib olla vaja säilitada piiranguid, eelkõige määruse (EL) 2018/1725 artikli 16 kohaldamise piirangut nii kaua, kui komisjon asjaomaseid isikuandmeid säilitab. Sellisel juhul ei tohiks andmesubjekti tema isikuandmete töötlemisest üldse teavitada. Selline olukord võib tekkida eelkõige siis, kui on suur oht, et asjaomase isiku teavitamine tema isikuandmete töötlemisest kahjustaks teiste isikute õigusi ja vabadusi. Nii võib see olla juhul, kui ametisse nimetaja lükkab tagasi heauskse abitaotluse asjaomase isiku sobimatu käitumise kohta, kusjuures taotluse esitaja töötab asjaomase isikuga samas struktuuriüksuses. Sellises olukorras võib tekkida oht, et taotluse esitajale võidakse avaldada survet, mis võib mõjutada struktuuriüksuse tööõhkkonda. Sellistel juhtudel tuleks asjaomase isiku isikuandmeid säilitada ainult seni, kuni andmeid saab kasutada taotluse ja/või kaebuse lahendamiseks, ja kuni kaebuse alusel saab algatada kohtumenetlust. |
| --- | --- |

(21)

Teatavatel juhtudel võib olla vaja säilitada piiranguid, eelkõige määruse (EL) 2018/1725 artikli 16 kohaldamise piirangut nii kaua, kui komisjon asjaomaseid isikuandmeid säilitab. Sellisel juhul ei tohiks andmesubjekti tema isikuandmete töötlemisest üldse teavitada. Selline olukord võib tekkida eelkõige siis, kui on suur oht, et asjaomase isiku teavitamine tema isikuandmete töötlemisest kahjustaks teiste isikute õigusi ja vabadusi. Nii võib see olla juhul, kui ametisse nimetaja lükkab tagasi heauskse abitaotluse asjaomase isiku sobimatu käitumise kohta, kusjuures taotluse esitaja töötab asjaomase isikuga samas struktuuriüksuses. Sellises olukorras võib tekkida oht, et taotluse esitajale võidakse avaldada survet, mis võib mõjutada struktuuriüksuse tööõhkkonda. Sellistel juhtudel tuleks asjaomase isiku isikuandmeid säilitada ainult seni, kuni andmeid saab kasutada taotluse ja/või kaebuse lahendamiseks, ja kuni kaebuse alusel saab algatada kohtumenetlust.

| (22) | Euroopa Komisjoni isikuandmete kaitse ametnik peaks piirangute kohaldamist sõltumatult kontrollima, et tagada käesoleva otsuse järgimine. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Komisjoni isikuandmete kaitse ametnik peaks piirangute kohaldamist sõltumatult kontrollima, et tagada käesoleva otsuse järgimine.

| (23) | Konsulteeriti ka Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 23. septembril 2021, |
| --- | --- |

(23)

Konsulteeriti ka Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 23. septembril 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas otsuses on sätestatud eeskirjad, mida komisjon peab järgima andmesubjektide teavitamisel nende isikuandmete töötlemisest vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklitele 14, 15 ja 16, kui lahendatakse personalieeskirjade kohaseid taotlusi ja kaebusi.

Lisaks sätestatakse käesolevas otsuses tingimused, mille korral võib komisjon kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktidega b, c, g ja h piirata selle määruse artiklite 4, 14–17, 19, 20 ja 35 kohaldamist.

2.   Käesolevat otsust kohaldatakse komisjonis toimuva isikuandmete töötlemise suhtes, kui isikuandmeid töödeldakse eesmärgiga lahendada personalieeskirjade artiklite 22c ja 24 ning artikli 90 lõigete 1 ja 2 alusel esitatud taotlusi ja kaebusi.

3.   Käesoleva otsusega hõlmatud isikuandmete liigid on andmed isiku ja tema käitumise kohta, kontaktandmed ning määruse (EL) 2018/1725 artikli 10 lõike 1 kohased isikuandmete eriliigid.

Artikkel 2

Kohaldatavad erandid ja piirangud

1.   Määruse (EL) 2018/1725 alusel andmesubjektide õigustega seotud kohustuste täitmisel kaalub komisjon, kas oleks vaja kohaldada mõnd kõnealuses määruses sätestatud erandit.

2.   Kui määruse (EL) 2018/1725 artiklites 14–17, 19, 20 ja 35 sätestatud õiguste ja kohustuste kasutamine seoses isikuandmete töötlemisega komisjonis oleks vastuolus kõnealuse määruse artikli 25 lõike 1 punktides b, c, g või h loetletud alustega, ja kui artiklitest 3–7 ei tulene teisiti, võib komisjon piirata järgmiste sätete ja põhimõtete kohaldamist:

| a) | määruse (EL) 2018/1725 artiklid 14–17, 19, 20 ja 35 ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2018/1725 artiklid 14–17, 19, 20 ja 35 ning

| b) | määruse (EL) 2018/1725 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud läbipaistvuse põhimõte, kuivõrd osutatud artikkel ja määruse artiklites 14–17, 19 ja 20 sätestatud õigused ja kohustused on omavahel kooskõlas, eesmärgiga tagada selliste kuritegude tõkestamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine, millest taotluse või kaebuse esitajad või tunnistajad teatavad komisjoni pädevatele talitustele seoses ahistamises või muus sobimatus käitumises või rünnakutes süüdistatava asjaomase isikuga. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2018/1725 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud läbipaistvuse põhimõte, kuivõrd osutatud artikkel ja määruse artiklites 14–17, 19 ja 20 sätestatud õigused ja kohustused on omavahel kooskõlas, eesmärgiga tagada selliste kuritegude tõkestamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine, millest taotluse või kaebuse esitajad või tunnistajad teatavad komisjoni pädevatele talitustele seoses ahistamises või muus sobimatus käitumises või rünnakutes süüdistatava asjaomase isikuga.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei piira muude selliste komisjoni otsuste kohaldamist, millega kehtestatakse sise-eeskirjad andmesubjektide teavitamise ja nende teatavate õiguste piiramise kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 25.

4.   Õiguste ja kohustuste piiramine vastavalt lõikele 2 peab olema andmesubjektide õiguste ja vabaduste rikkumise ohust lähtudes vajalik ja proportsionaalne.

5.   Komisjon peaks analüüsima piirangute vajalikkust ja proportsionaalsust enne nende rakendamist igal üksikjuhul eraldi. Piirangud piirduvad sellega, mis on seatud eesmärkide saavutamiseks tingimata vajalik.

Artikkel 3

Andmesubjektide teavitamine

1.   Oma tegevusest, mille käigus töödeldakse andmesubjektide isikuandmeid personalieeskirjade kohaste taotluste ja kaebuste lahendamise eesmärgil, teavitab komisjon andmesubjekte oma veebisaidil avaldatava isikuandmete kaitset käsitleva teatega.

2.   Komisjon teavitab isikuandmete töötlemisest asjakohaste vahenditega eraldi iga taotluse või kaebuse esitajat, asjaomast isikut ja tunnistajat, kellelt on palutud teavet taotluse või kaebuse lahendamiseks ja kelle isikuandmeid sellega seoses töödeldakse.

3.   Kui komisjon piirab kooskõlas artikliga 2 täielikult või osaliselt lõikes 2 osutatud teabe andmist asjaomastele isikutele, kelle isikuandmeid töödeldakse personalieeskirjade kohaste taotluste ja kaebuste lahendamise eesmärgil, dokumenteerib ja registreerib ta piirangu põhjused vastavalt artiklile 6.

Artikkel 4

Andmesubjekti õigus andmetega tutvuda, neid kustutada ja nende töötlemist piirata

1.   Kui komisjon piirab täielikult või osaliselt andmesubjekti õigust andmetega tutvuda, andmeid kustutada või nende töötlemist piirata, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1725 artiklites 17, 19 ja 20, siis oma vastuses andmesubjekti esitatud taotlusele oma andmetega tutvuda, andmed kustutada või nende töötlemist piirata komisjon:

| a) | teeb andmesubjektile teatavaks kohaldatud piirangu ja selle kohaldamise peamised põhjused; |
| --- | --- |

a)

teeb andmesubjektile teatavaks kohaldatud piirangu ja selle kohaldamise peamised põhjused;

| b) | informeerib andmesubjekti võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse. |
| --- | --- |

b)

informeerib andmesubjekti võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse.

2.   Lõikes 1 osutatud piirangu põhjustest teavitamise võib edasi lükata, teabe esitamata jätta või selle esitamisest keelduda seni, kui teabe esitamine vähendaks piirangu tulemuslikkust.

3.   Komisjon dokumenteerib piirangu põhjused kooskõlas artikliga 6.

4.   Kui õigust andmetega tutvuda on osaliselt või täielikult piiratud, võib andmesubjekt kasutada oma õigust andmetega tutvuda Euroopa Andmekaitseinspektori vahendusel kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõigetega 6, 7 ja 8.

Artikkel 5

Andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumistest

Kui komisjon piirab andmesubjekti teavitamist isikuandmetega seotud rikkumistest, nagu on osutatud määruse (EL) 2018/1725 artiklis 35, dokumenteerib ja registreerib ta piirangu põhjused kooskõlas artikliga 6. Isikuandmetega seotud rikkumisest teatades edastab komisjon need dokumendid Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 6

Piirangute dokumenteerimine ja registreerimine

1.   Komisjon dokumenteerib iga käesoleva otsuse alusel kohaldatava piirangu põhjused, sealhulgas hinnangu selle piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta, võttes arvesse määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikes 2 esitatud asjakohaseid tegureid.

2.   Piirangu dokumenteerimisel märgitakse, kuidas asjaomase andmesubjekti õiguse kasutamine oleks vastuolus ühe või mitme määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõike 1 punktides b, c, g või h loetletud alusega.

3.   Sellised dokumendid ning vajaduse korral ka asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid kajastavad dokumendid registreeritakse. Taotluse korral tehakse need kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 7

Piirangute kestus

1.   Artiklites 3, 4 ja 5 osutatud piiranguid kohaldatakse seni, kuni kehtivad nende kohaldamise põhjused.

2.   Kui artiklites 3, 4 ja 5 osutatud piirangu põhjused enam ei kehti, siis komisjon tühistab selle piirangu.

3.   Ta teeb andmesubjektile teatavaks piirangu kehtestamise peamised põhjused ja selgitab, et andmesubjektil on igal ajal võimalik esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse.

4.   Komisjon vaatab artiklites 3, 4 ja 5 osutatud piirangute kehtivuse läbi, kui toimub esimene kahest sündmusest – ta kas vastab personalieeskirjade artiklite 22c ja 24 ning artikli 90 lõike 1 alusel esitatud taotlusele või personalieeskirjade artikli 22c ja artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebusele või siis lõpetab sellise taotluse või kaebuse menetlemise. Pärast seda hindab komisjon igal aastal piirangu säilitamise vajalikkust. Läbivaatamise raames antakse hinnang selle piirangu vajalikkusele ja proportsionaalsusele, võttes arvesse määruse (EL) 2018/1725 artikli 25 lõikes 2 esitatud asjakohaseid tegureid.

Artikkel 8

Kaitsemeetmed ja säilitustähtajad

1.   Komisjon, täpsemalt selle personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi kaebuste ja juhtumite järelevalve üksus võtab kaitsemeetmeid, et muuta võimatuks ebaseaduslik juurdepääs sellistele isikuandmetele, mille suhtes kohaldatakse või võidakse kohaldada piiranguid, selliste andmete edastamine ja nende kuritarvitamine. Need on tehnilised ja korralduslikud meetmed, näiteks:

| a) | rollide, vastutuse, juurdepääsuõiguse ja menetlusetappide selge kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

a)

rollide, vastutuse, juurdepääsuõiguse ja menetlusetappide selge kindlaksmääramine;

| b) | turvalise elektroonse keskkonna kasutamine, et elektroonsetele andmetele ei saaks ebaseaduslikult või juhuslikult juurdepääsu loata isikud ja et neid ei saaks sellistele isikutele edastada; |
| --- | --- |

b)

turvalise elektroonse keskkonna kasutamine, et elektroonsetele andmetele ei saaks ebaseaduslikult või juhuslikult juurdepääsu loata isikud ja et neid ei saaks sellistele isikutele edastada;

| c) | paberdokumentide turvaline säilitamine ja töötlemine vaid sellises ulatuses, mis on tingimata vajalik töötlemise eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

c)

paberdokumentide turvaline säilitamine ja töötlemine vaid sellises ulatuses, mis on tingimata vajalik töötlemise eesmärgi saavutamiseks;

| d) | piirangute nõuetekohane jälgimine ja nende kohaldamise perioodiline läbivaatamine. Punktis d nimetatud läbivaatamine toimub vähemalt kord iga kuue kuu tagant. |
| --- | --- |

d)

piirangute nõuetekohane jälgimine ja nende kohaldamise perioodiline läbivaatamine. Punktis d nimetatud läbivaatamine toimub vähemalt kord iga kuue kuu tagant.

2.   Piirangud tühistatakse kohe, kui nende aluseks olnud tingimused enam ei kehti.

3.   Isikuandmeid säilitatakse vastavalt komisjoni säilituseeskirjadele, mis kehtestatakse määruse (EL) 2018/1725 artikli 31 kohaselt hallatavate dokumentidega. Säilitustähtaja lõppedes isikuandmed kustutatakse, muudetakse anonüümseks või antakse arhiivi vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 13.

Artikkel 9

Läbivaatamine komisjoni isikuandmete kaitse ametniku poolt

1.   Komisjoni isikuandmete kaitse ametnikku teavitatakse põhjendamatu viivituseta andmesubjektide õiguste piiramisest käesoleva otsuse alusel. Taotluse korral võimaldatakse isikuandmete kaitse ametnikule juurdepääs põhjusi sisaldavale dokumendile ning kõigile faktilisi ja õiguslikke asjaolusid sisaldavatele tõendavatele dokumentidele.

2.   Isikuandmete kaitse ametnik võib taotleda piirangu läbivaatamist. Isikuandmete kaitse ametnikule tuleb taotletud läbivaatamise tulemustest teatada kirjalikult.

3.   Komisjon dokumenteerib isikuandmete kaitse ametniku kaasamise kõikidel juhtudel, mil artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusi ja kohustusi piiratakse.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 27. jaanuar 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

1

(2)  
  19. detsembri 2013. aasta haldusteade nr 79-2013 „Taotluste ja kaebuste (personalieeskirjade artikli 90 lõiked 1 ja 2) ning abitaotluste (personalieeskirjade artikkel 24) esitamise ajakohastatud kord“.

2

(3)  Komisjoni toimikute säilitamist reguleerib komisjoni ühtne säilitustähtaegade loetelu (SEC(2019) 900); see on reguleeriv dokument, milles on esitatud komisjoni eri liiki toimikute säilitustähtajad. Isikuandmete säilitustähtajad on ette nähtud personalieeskirjade kohastes taotlustes ja kaebustes olevate isikuandmete kaitset käsitleva teatega.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

4

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 28.1.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/84

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE ÕHUTRANSPORDIALASE KOKKULEPPE ALUSEL LOODUD EUROOPA LIIDU / ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2021,

8. detsember 2021,

millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2022/122]

EUROOPA LIIDU / ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDIKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist õhutranspordialast kokkulepet (edaspidi „kokkulepe“), eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Alates 1. veebruarist 2022 asendatakse kokkuleppe lisa käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

1.   Lepingu lisas osutatud mis tahes õigusakti muudatused, mille Euroopa Liit on pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist COVID-19 pandeemia tõttu vastu võtnud ja mis piirduvad õigusakti või selle täieliku või osalise kohaldamise jõustumise või alguskuupäeva muutmisega või selle täieliku või osalise tühistamisega, edastatakse Šveitsi Konföderatsioonile kooskõlas lepingu artikli 23 lõikega 3 ning need loetakse lepingu lisasse lisatuks alates nende avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, ilma et oleks vaja ühiskomitee täiendavat otsust lisa läbivaatamise kohta. Teave, mis sisaldab täielikku viidet asjaomastele muudatustele pärast nende vastuvõtmist koos viitega käesolevale otsusele, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja Šveitsi föderaalõiguse ametlikus kogumikus. Muudatusi hakatakse Šveitsis kohaldama alates nende kohaldamise kuupäevast Euroopa Liidus.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022 vastu võetud õigusaktide suhtes.

Brüssel, 8. detsember 2021

Ühiskomitee nimel

Euroopa Liidu delegatsiooni juht

Filip CORNELIS

Šveitsi delegatsiooni juht

Christian HEGNER

---

LISA

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel arvestatakse järgmist:

| — | 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane; |
| --- | --- |

—

1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane;

| — | iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes; |
| --- | --- |

—

iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes;

| — | kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja (EMÜ) nr 2408/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja (EMÜ) nr 2408/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008;

| — | ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes ühenduse direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja“ ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes ühenduse direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja“ ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1008/2008;

| — | kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9. |
| --- | --- |

—

kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9.

1.   Lennunduse liberaliseerimise ja muud tsiviillennunduses kohaldatavad õigusaktid

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta
  määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1),

| — | määrus (EL) 2020/696 (ELT L 165, 27.5.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2020/696 (ELT L 165, 27.5.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2114 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 1). Määrust (EL) 2020/2114 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020, |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2114 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 1). Määrust (EL) 2020/2114 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020,

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2115 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 4). Määrust (EL) 2020/2115 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020. |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2115 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 4). Määrust (EL) 2020/2115 kohaldatakse Šveitsis tervikuna alates 18. detsembrist 2020.

Nõukogu
  27. novembri 2000. aasta
  direktiiv 2000/79, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 302, 1.12.2000, lk 57)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta
  direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT L 299, 18.11.2003, lk 9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta
  määrus (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (ELT L 66, 11.3.2003, lk 1)

Komisjoni
  31. juuli 2003. aasta
  määrus (EÜ) nr 1358/2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste andmete kohta ja muudetakse selle I ja II lisa (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele (ELT L 138, 30.4.2004, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 285/2010 (ELT L 87, 7.4.2010, lk 19), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 285/2010 (ELT L 87, 7.4.2010, lk 19),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1118 (ELT L 243, 29.7.2020, lk 1) |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1118 (ELT L 243, 29.7.2020, lk 1)

Nõukogu
  18. jaanuari 1993. aasta
  määrus (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1) (artiklid 1–12), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 793/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 50),

| — | määrus (EL) 2020/459 (ELT L 99, 31.3.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2020/459 (ELT L 99, 31.3.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1477 (ELT L 338, 15.10.2020, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1477 (ELT L 338, 15.10.2020, lk 4),

| — | määrus (EL) 2021/250 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 1). Määruse (EMÜ) nr 95/93 (mida on muudetud määruse (EL) 2021/250 artikli 1 lõikega 6) artikli 10a lõikeid 1 ja 4 kohaldatakse Šveitsis alates 20. veebruarist 2021. |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2021/250 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 1). Määruse (EMÜ) nr 95/93 (mida on muudetud määruse (EL) 2021/250 artikli 1 lõikega 6) artikli 10a lõikeid 1 ja 4 kohaldatakse Šveitsis alates 20. veebruarist 2021.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta
  direktiiv 2009/12/EÜ lennujaamatasude kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 70, 14.3.2009, lk 11)

Nõukogu
  15. oktoobri 1996. aasta
  direktiiv 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36)

(artiklid 1–9, 11–23 ja 25)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 80/2009 toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 35, 4.2.2009, lk 47)

2.   Konkurentsieeskirjad

Nõukogu
  16. detsembri 2002. aasta
  määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) (artiklid 1–13, 15–45)

(Sel määral, mil kõnealune määrus on käesoleva kokkuleppe kohaldamiseks oluline. Kõnealuse määruse lisamine ei mõjuta käesoleva kokkuleppe kohast ülesannete jaotust.)

Komisjoni
  7. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 773/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2008 (ELT L 171, 1.7.2008, lk 3) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2008 (ELT L 171, 1.7.2008, lk 3)

Nõukogu
  20. jaanuari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1)

(artiklid 1–18, artikli 19 lõiked 1–2 ja artiklid 20–23)

Vastavalt ühinemismääruse artikli 4 lõikele 5 kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel järgmist:

| (1) | määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon; |
| --- | --- |

(1)

määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon;

| (2) | Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõigu kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile; |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõigu kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile;

| (3) | kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja. |
| --- | --- |

(3)

kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja.

Seoses ühinemismääruse artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegadega kohaldatakse järgmist:

| (1) | Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele; |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele;

| (2) | Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud. |
| --- | --- |

(2)

Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud.

Komisjoni
  21. aprilli 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1) (artiklid 1–24), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2008 (ELT L 279, 22.10.2008, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2008 (ELT L 279, 22.10.2008, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1269/2013 (ELT L 336, 14.12.2013, lk 1) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1269/2013 (ELT L 336, 14.12.2013, lk 1)

Komisjoni
  16. novembri 2006. aasta
  direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17)

Nõukogu
  25. mai 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 487/2009 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes õhutranspordi sektoris (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 148, 11.6.2009, lk 1)

3.   Lennuohutus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta
  määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1087 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 1) |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1087 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 1)

Lennundusohutusametil on Šveitsis talle kõnealuse määruse kohaselt antud volitused.

Komisjonil on Šveitsis talle antud volitused otsuste puhul, mis on tehtud kõnealuse määruse artikli 2 lõigete 6 ja 7, artikli 41 lõike 6, artikli 62 lõike 5, artikli 67 lõigete 2 ja 3, artikli 70 lõike 4, artikli 71 lõike 2, artikli 76 lõike 4, artikli 84 lõike 1, artikli 85 lõike 9, artikli 104 lõike 3 punkti i, artikli 105 lõike 1 ja artikli 106 lõigete 1 ja 6 kohaselt.

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teise taandega ettenähtud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata määruse (EL) 2018/1139 artiklis 127 nimetatud määruse (EL) nr 182/2011 sätetes viidatud „liikmesriiki“ Šveitsi kohta kehtivana.

Kõnealust määrust ei tõlgendata mingil juhul selliselt, et see annaks Euroopa Lennundusohutusametile volitused tegutseda Šveitsi nimel rahvusvaheliste lepingute raames muudel põhjustel kui tema selliste lepingute järgsete kohustuste täitmisel.

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses.

| a) | Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõike 1 punkti a lisatakse pärast sõna „liiduga“ sõnad „või Šveitsiga“; |
| --- | --- | --- |

a)

Artiklit 68 muudetakse järgmiselt:

i)

lõike 1 punkti a lisatakse pärast sõna „liiduga“ sõnad „või Šveitsiga“;

| ii) | lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Kui liit peab läbirääkimisi kolmanda riigiga, et sõlmida leping, mille kohaselt liikmesriik või lennundusohutusamet võivad välja anda sertifikaate asjaomase kolmanda riigi pädeva lennundusasutuse väljaantud sertifikaatide alusel, püüab ta tagada Šveitsile pakkumise samalaadse lepingu sõlmimiseks asjaomase kolmanda riigiga. Šveits püüab omakorda sõlmida kolmandate riikidega samalaadsed lepingud, kui on sõlminud liit.“ |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Kui liit peab läbirääkimisi kolmanda riigiga, et sõlmida leping, mille kohaselt liikmesriik või lennundusohutusamet võivad välja anda sertifikaate asjaomase kolmanda riigi pädeva lennundusasutuse väljaantud sertifikaatide alusel, püüab ta tagada Šveitsile pakkumise samalaadse lepingu sõlmimiseks asjaomase kolmanda riigiga. Šveits püüab omakorda sõlmida kolmandate riikidega samalaadsed lepingud, kui on sõlminud liit.“

| b) | Artiklisse 95 lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib lennundusohutusameti tegevdirektor võtta Šveitsi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.“ |
| --- | --- |

b)

Artiklisse 95 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Erandina Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib lennundusohutusameti tegevdirektor võtta Šveitsi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.“

| c) | Artiklisse 96 lisatakse järgmine lõik:

  „Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.“ |
| --- | --- |

c)

Artiklisse 96 lisatakse järgmine lõik:

„Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.“

| d) | Artiklisse 102 lisatakse järgmine lõik:

  „5.   Šveits osaleb täielikult lennundusohutusameti juhatuses ning tal on seal ELi liikmesriikidega võrdsed õigused ja kohustused, välja arvatud hääleõigus.“ |
| --- | --- |

d)

Artiklisse 102 lisatakse järgmine lõik:

„5.   Šveits osaleb täielikult lennundusohutusameti juhatuses ning tal on seal ELi liikmesriikidega võrdsed õigused ja kohustused, välja arvatud hääleõigus.“

| e) | Artiklisse 120 lisatakse järgmine lõige:

  „13.   Šveits osaleb lõike 1 punktis b osutatud ühenduse rahalises panuses vastavalt järgmisele valemile:
  S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C,
  kus:







  S | = | lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega; |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | assotsieerunud riikide arv, |
| b | = | ELi liikmesriikide arv, |
| c | = | Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse, |
| C | = | ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.“ |

e)

Artiklisse 120 lisatakse järgmine lõige:

„13.   Šveits osaleb lõike 1 punktis b osutatud ühenduse rahalises panuses vastavalt järgmisele valemile:

S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C,

kus:

S

=

lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega;

a

=

assotsieerunud riikide arv,

b

=

ELi liikmesriikide arv,

c

=

Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse,

C

=

ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.“

| f) | Artiklisse 122 lisatakse järgmine lõik:

  „6.   Šveitsis lennundusohutusameti tegevusega seotud osalejate suhtes teostatavat liidu finantskontrolli käsitlevad sätted on esitatud käesoleva lisa B lisas.“ |
| --- | --- |

f)

Artiklisse 122 lisatakse järgmine lõik:

„6.   Šveitsis lennundusohutusameti tegevusega seotud osalejate suhtes teostatavat liidu finantskontrolli käsitlevad sätted on esitatud käesoleva lisa B lisas.“

| g) | Määruse I lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 3. augusti 2012. aasta määruse (EL) nr 748/2012 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 3 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse: | õhusõiduk [HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V; |
| --- | --- | --- |

g)

Määruse I lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 3. augusti 2012. aasta määruse (EL) nr 748/2012 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 3 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse:

1

õhusõiduk [HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V;

| | õhusõiduk [HB-ZDF] – tüüp MD 900. |
| --- | --- |

õhusõiduk [HB-ZDF] – tüüp MD 900.

| h) | Artikli 132 lõikes 1 tõlgendatakse viidet määrusele (EL) 2016/679 Šveitsi puhul viitena asjakohastele riiklikele õigusaktidele. |
| --- | --- |

h)

Artikli 132 lõikes 1 tõlgendatakse viidet määrusele (EL) 2016/679 Šveitsi puhul viitena asjakohastele riiklikele õigusaktidele.

| i) | Artikli 140 lõige 6 ei kehti Šveitsi kohta. |
| --- | --- |

i)

Artikli 140 lõige 6 ei kehti Šveitsi kohta.

Komisjoni
  3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

aasta määrus (EL) nr 1178/2011

| — | komisjoni määrus (EL) nr 290/2012 (ELT L 100, 5.4.2012, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 290/2012 (ELT L 100, 5.4.2012, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 70/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 25), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 70/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 25),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 245/2014 (ELT L 74, 14.3.2014, lk 33), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 245/2014 (ELT L 74, 14.3.2014, lk 33),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/445 (ELT L 74, 18.3.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/445 (ELT L 74, 18.3.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/539 (ELT L 91, 7.4.2016, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/539 (ELT L 91, 7.4.2016, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1065 (ELT L 192, 30.7.2018, lk 21), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1065 (ELT L 192, 30.7.2018, lk 21),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1119 (ELT L 204, 13.8.2018, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1119 (ELT L 204, 13.8.2018, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1974 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1974 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2019/27 (ELT L 8, 10.1.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2019/27 (ELT L 8, 10.1.2019, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/430 (ELT L 75, 19.3.2019, lk 66), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/430 (ELT L 75, 19.3.2019, lk 66),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1747 (ELT L 268, 22.10.2019, lk 23), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1747 (ELT L 268, 22.10.2019, lk 23),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/359 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 82), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/359 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 82),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/723 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/723 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2193 (ELT L 434, 23.12.2020, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2193 (ELT L 434, 23.12.2020, lk 13),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1310 (ELT L 284, 9.8.2021, lk 15) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1310 (ELT L 284, 9.8.2021, lk 15)

Komisjoni
  4. märtsi 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/723, millega kehtestatakse üksikasjalikud normid kolmandate riikide piloodilubade tunnustamise kohta ja muudetakse määrust (EL) nr 1178/2011 (ELT L 170, 2.6.2020, lk 1)

Komisjoni

määrus (EL) 2020/723

Nõukogu
  16. detsembri 1991. aasta
  määrus (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4) (artiklid 1–3, artikli 4 lõige 2, artiklid 5–11 ja 13), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu

määrus (EMÜ) nr 3922/91

| — | määrus (EÜ) nr 1899/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 1), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1899/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 1),

| — | määrus (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1900/2006 (ELT L 377, 27.12.2006, lk 176),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008 (ELT L 10, 12.1.2008, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008 (ELT L 10, 12.1.2008, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008 (ELT L 254, 20.9.2008, lk 1) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008 (ELT L 254, 20.9.2008, lk 1)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artiklile 139 tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 3922/91 kehtetuks alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama määruse (EL) 2018/1139 artikli 32 lõike 1 punkti a kohaselt vastu võetud üksikasjalikke norme lennu- ja tööajapiirangute ning puhkeajanõuete kohta seoses lennukitega tehtavate taksolendude, kiirabilendude ja ühe piloodiga ärilise lennutranspordi tegevustega.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta
  määrus (EL) nr 996/2010 tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 295, 12.11.2010, lk 35), muudetud järgmiste õigusaktidega:

määrus (EL) nr 996/2010

| — | määrus (EL) nr 376/2014 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18), |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 376/2014 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18),

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1)

Komisjoni
  22. jaanuari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 104/2004, milles sätestatakse Euroopa Lennundusohutusameti apellatsiooninõukogu korraldust ja koosseisu käsitlevad eeskirjad (ELT L 16, 23.1.2004, lk 20)

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 104/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta
  määrus (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 344, 27.12.2005, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EÜ) nr 2111/2005

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1)

Komisjoni
  22. märtsi 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 473/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis osutatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 84, 23.3.2006, lk 8)

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 473/2006

Komisjoni
  22. märtsi 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 14), viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 474/2006

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/883 (ELT L 194, 2.6.2021, lk 22) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/883 (ELT L 194, 2.6.2021, lk 22)

Komisjoni
  16. detsembri 2011. aasta
  määrus (EL) nr 1332/2011, millega kehtestatakse ühised õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid õhukokkupõrke vältimiseks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 336, 20.12.2011, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EL) nr 1332/2011

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/583 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 7) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/583 (ELT L 101, 16.4.2016, lk 7)

Komisjoni
  16. juuli 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 646/2012, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste trahvide ja perioodiliste karistusmaksete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 187, 17.7.2012, lk 29)

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 646/2012

Komisjoni
  3. augusti 2012. aasta
  määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 21.8.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) nr 748/2012

| — | komisjoni määrus (EL) nr 7/2013 (ELT L 4, 9.1.2013, lk 36), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 7/2013 (ELT L 4, 9.1.2013, lk 36),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 69/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 12), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 69/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 12),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1039 (ELT L 167, 1.7.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1039 (ELT L 167, 1.7.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/5 (ELT L 3, 6.1.2016, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/5 (ELT L 3, 6.1.2016, lk 3),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/897 (ELT L 144, 3.6.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/897 (ELT L 144, 3.6.2019, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/570 (ELT L 132, 27.4.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/570 (ELT L 132, 27.4.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/699 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/699 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1088 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 3) |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/1088 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 3)

Komisjoni
  5. oktoobri 2012. aasta
  määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) nr 965/2012

| — | komisjoni määrus (EL) nr 800/2013 (ELT L 227, 24.8.2013, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 800/2013 (ELT L 227, 24.8.2013, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 71/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 27), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 71/2014 (ELT L 23, 28.1.2014, lk 27),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 83/2014 (ELT L 28, 31.1.2014, lk 17), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 83/2014 (ELT L 28, 31.1.2014, lk 17),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 379/2014 (ELT L 123, 24.4.2014, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 379/2014 (ELT L 123, 24.4.2014, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/140 (ELT L 24, 30.1.2015, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/140 (ELT L 24, 30.1.2015, lk 5),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1329 (ELT L 206, 1.8.2015, lk 21), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1329 (ELT L 206, 1.8.2015, lk 21),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/640 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/640 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/2338 (ELT L 330, 16.12.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/2338 (ELT L 330, 16.12.2015, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/1199 (ELT L 198, 23.7.2016, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/1199 (ELT L 198, 23.7.2016, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/363 (ELT L 55, 2.3.2017, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/363 (ELT L 55, 2.3.2017, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/394 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/394 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1042 (ELT L 188, 25.7.2018, lk 3), v.a määruse (EL) nr 965/2012 uue artikli 4 lõige 2, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/1042 artikli 1 lõikes 1, muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/745 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 11), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1042 (ELT L 188, 25.7.2018, lk 3), v.a määruse (EL) nr 965/2012 uue artikli 4 lõige 2, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/1042 artikli 1 lõikes 1, muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/745 (ELT L 176, 5.6.2020, lk 11),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1975 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 53), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1975 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 53),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1387 (ELT L 229, 5.9.2019, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1176 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 10), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1387 (ELT L 229, 5.9.2019, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1176 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 10),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2036 (ELT L 416, 11.12.2020, lk 24); määruse (EL) 2020/2036 lisa punkte 4–6 kohaldatakse Šveitsis alates 31. detsembrist 2020, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2036 (ELT L 416, 11.12.2020, lk 24); määruse (EL) 2020/2036 lisa punkte 4–6 kohaldatakse Šveitsis alates 31. detsembrist 2020,

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1062 (ELT L 229, 29.6.2021, lk 3) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1062 (ELT L 229, 29.6.2021, lk 3)

Komisjoni
  28. juuni 2013. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 628/2013, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 179, 29.6.2013, lk 46)

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 628/2013

Komisjoni
  12. veebruari 2014. aasta
  määrus (EL) nr 139/2014, millega kehtestatakse lennuväljadega seotud nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 44, 14.2.2014, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) nr 139/2014

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/161 (ELT L 27, 1.2.2017, lk 99), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/161 (ELT L 27, 1.2.2017, lk 99),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/401 (ELT L 72, 15.3.2018, lk 17), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/401 (ELT L 72, 15.3.2018, lk 17),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1234 (ELT L 282, 31.8.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/1234 (ELT L 282, 31.8.2020, lk 1),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2148 (ELT L 428, 18.12.2020, lk 10) |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2148 (ELT L 428, 18.12.2020, lk 10)

Komisjoni
  16. detsembri 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/2153, milles käsitletakse Euroopa Liidu lennundusohutusametile makstavaid lõive ja tasusid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 319/2014 (ELT L 327, 17.12.2019, lk 36)

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2019/2153

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta
  määrus (EL) nr 376/2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EL) nr 376/2014

| — | määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1) |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1)

Komisjoni 29. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 452/2014, millega kehtestatakse kolmandate riikide käitajate lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 133, 6.5.2014, lk 12), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/1158 (ELT L 192, 16.7.2016, lk 21) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/1158 (ELT L 192, 16.7.2016, lk 21)

Komisjoni
  26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1321/2014 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 362, 17.12.2014, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1088 (ELT L 176, 7.7.2015, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1088 (ELT L 176, 7.7.2015, lk 4),

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1536 (ELT L 241, 17.9.2015, lk 16), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1536 (ELT L 241, 17.9.2015, lk 16),

| — | komisjoni määrus (EL) 2017/334 (ELT L 50, 28.2.2017, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2017/334 (ELT L 50, 28.2.2017, lk 13),

| — | komisjoni määrus (EL) 2018/1142 (ELT L 207, 16.8.2018, lk 2), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2018/1142 (ELT L 207, 16.8.2018, lk 2),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1383 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1383 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384 (ELT L 228, 4.9.2019, lk 106),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/270 (ELT L 56, 27.2.2020, lk 20), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/270 (ELT L 56, 27.2.2020, lk 20),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/685 (ELT L 143, 27.4.2021, lk 6), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/685 (ELT L 143, 27.4.2021, lk 6),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/700 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 20). Määruse (EL) 2021/700 artikli 1 punkti 1 ja I lisa punkte 5, 6 ja 8 kohaldatakse Šveitsis alates 18. maist 2021. |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/700 (ELT L 145, 28.4.2021, lk 20). Määruse (EL) 2021/700 artikli 1 punkti 1 ja I lisa punkte 5, 6 ja 8 kohaldatakse Šveitsis alates 18. maist 2021.

Komisjoni
  20. veebruari 2015. aasta
  määrus (EL) 2015/340, millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1).

Komisjoni

määrus (EL) 2015/340

Komisjoni
  23. aprilli 2015. aasta
  määrus (EL) 2015/640, milles käsitletakse teatavat liiki lennutegevuse suhtes kohaldatavaid täiendavaid lennukõlblikkustingimusi ja millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 (ELT L 106, 24.4.2015, lk 18), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) 2015/640

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/133 (ELT L 25, 29.1.2019, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/133 (ELT L 25, 29.1.2019, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159 (ELT L 257, 6.8.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/97 (ELT L 31, 29.1.2021, lk 208); määruse (EL) 2021/97 artiklit 1 kohaldatakse Šveitsis alates 26. veebruarist 2021, välja arvatud I lisa punkti 1, mida kohaldatakse Šveitsis alates 16. veebruarist 2021. |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/97 (ELT L 31, 29.1.2021, lk 208); määruse (EL) 2021/97 artiklit 1 kohaldatakse Šveitsis alates 26. veebruarist 2021, välja arvatud I lisa punkti 1, mida kohaldatakse Šveitsis alates 16. veebruarist 2021.

Komisjoni
  29. juuni 2015. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2015/1018, millega kehtestatakse tsiviillennunduse selliste juhtumiliikide loetelu, millest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb kohustuslikus korras teatada (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 163, 30.6.2015, lk 1).

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2015/1018

Komisjoni
  19. detsembri 2016. aasta
  otsus (EL) 2016/2357, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade tõhusa järgimisega seotud puudusi koolitusorganisatsiooni Hellenic Aviation Training Academy (HATA) välja antud tunnistuste ja nende alusel välja antud osa 66 kohaste lubade osas (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8645 all) (ELT L 348, 21.12.2016, lk 72)

Komisjoni

otsus (EL) 2016/2357

Komisjoni
  13. märtsi 2018. aasta
  määrus (EL) 2018/395, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude ja õhupalli lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 10), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EL) 2018/395

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/357 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 34) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/357 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 34)

Komisjoni
  14. detsembri 2018. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2018/1976, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad õhupallilendude ja õhupalli lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2018/1976

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/358 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 57) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/358 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 57)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2019. aasta
  määrus (EL) 2019/494 lennundusohutuse teatavate aspektide kohta seoses Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi väljaastumisega liidust (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 85 I, 27.3.2019, lk 11)

määrus (EL) 2019/494

Komisjoni
  1. juuli 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/1128, milles käsitletakse Euroopa keskses andmekogus talletatud lennuohutusalastele soovitustele ja neile antud vastustele juurdepääsu õigusi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/780/EL (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 177, 2.7.2019, lk 112)

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2019/1128

Komisjoni
  6. oktoobri 2020. aasta
  delegeeritud määrus (EL) 2020/2034, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 376/2014 seoses Euroopa ühise riskiklassifitseerimissüsteemiga (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 416, 11.12.2020, lk 1)

Komisjoni

delegeeritud määrus (EL) 2020/2034

4.   Lennundusjulgestus

Lennundusjulgestus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta
  määrus (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72)

määrus (EÜ) nr 300/2008

Komisjoni
  2. aprilli 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 272/2009, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid (ELT L 91, 3.4.2009, lk 7), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 272/2009,

| — | komisjoni määrus (EL) nr 297/2010 (ELT L 90, 10.4.2010, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 297/2010 (ELT L 90, 10.4.2010, lk 1),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 720/2011 (ELT L 193, 23.7.2011, lk 19), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 720/2011 (ELT L 193, 23.7.2011, lk 19),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 1141/2011 (ELT L 293, 11.11.2011, lk 22), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 1141/2011 (ELT L 293, 11.11.2011, lk 22),

| — | komisjoni määrus (EL) nr 245/2013 (ELT L 77, 20.3.2013, lk 5) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 245/2013 (ELT L 77, 20.3.2013, lk 5)

Komisjoni
  18. detsembri 2009. aasta
  määrus (EL) nr 1254/2009, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 338, 19.12.2009, lk 17), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EL) nr 1254/2009

| — | komisjoni määrus (EL) 2016/2096 (ELT L 326, 1.12.2016, lk 7) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2016/2096 (ELT L 326, 1.12.2016, lk 7)

Komisjoni
  8. jaanuari 2010. aasta
  määrus (EL) nr 18/2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 300/2008 seoses riiklike tsiviillennundusjulgestuse järelevalve programmide kriteeriumidega (ELT L 7, 12.1.2010, lk 3).

Komisjoni

määrus (EL) nr 18/2010

Komisjoni
  26. jaanuari 2010. aasta
  määrus (EL) nr 72/2010, millega nähakse ette tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 23, 27.1.2010, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EL) nr 72/2010

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/472 (ELT L 85, 1.4.2016, lk 28) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/472 (ELT L 85, 1.4.2016, lk 28)

Komisjoni
  5. novembri 2015. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2015/1998, millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 299, 14.11.2015, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2015/1998

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2426 (ELT L 334, 22.12.2015, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2426 (ELT L 334, 22.12.2015, lk 5),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/815 (ELT L 122, 13.5.2017, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/815 (ELT L 122, 13.5.2017, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/55 (ELT L 10, 13.1.2018, lk 5), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/55 (ELT L 10, 13.1.2018, lk 5),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/103 (ELT L 21, 24.1.2019, lk 13), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/103 (ELT L 21, 24.1.2019, lk 13), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/413 (ELT L 73, 15.3.2019, lk 98), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/413 (ELT L 73, 15.3.2019, lk 98),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1583 (ELT L 246, 26.9.2019, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1583 (ELT L 246, 26.9.2019, lk 15), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/111 (ELT L 21, 27.1.2020, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/111 (ELT L 21, 27.1.2020, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/910 (ELT L 208, 1.7.2020, lk 43),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/255 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 23). Määruse (EL) 2021/255 lisa punkte 15, 18–19 ja 32 kohaldatakse Šveitsis alates 11. märtsist 2021. |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/255 (ELT L 58, 19.2.2021, lk 23). Määruse (EL) 2021/255 lisa punkte 15, 18–19 ja 32 kohaldatakse Šveitsis alates 11. märtsist 2021.

Komisjoni
  16. novembri 2015. aasta
  rakendusotsus C(2015) 8005, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a osutatud teavet sisaldavate lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks (ELTs avaldamata), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusotsus C(2015) 8005

| — | komisjoni rakendusotsus C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2017) 3030,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2018) 4857,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2019) 132, muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusotsus C(2020) 4241, |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2019) 132, muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusotsus C(2020) 4241,

| — | komisjoni rakendusotsus C(2021) 0996 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus C(2021) 0996

5.   Lennuliikluse korraldamine

Lennuliikluse korraldamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EÜ) nr 549/2004

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34) |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34)

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 6, 8, 10, 11 ja 12 kohaselt antud volitused.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

lõikes 2 tuleks sõnad „ühenduse tasandil“ asendada sõnadega „ühenduse tasandil, kaasates Šveitsi“.

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teises taandes sätestatud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 5 ega selles mainitud otsuse 1999/468/EÜ sätetes viidatud „liikmesriiki“ Šveitsi kohta kehtivana.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 10), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EÜ) nr 550/2004

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34) |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34)

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 9a, 9b, 15, 15a, 16 ja 17 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt.

| a) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

a)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| b) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

b)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| c) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

c)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| d) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

d)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| e) | Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjassepuutuv.“ |
| --- | --- |

e)

Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjassepuutuv.“

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EÜ) nr 551/2004

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34) |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34)

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 3a, 6 ja 10 kohaselt antud volitused.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26), muudetud järgmise õigusaktiga:

määrus (EÜ) nr 552/2004

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34) |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34)

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 4 ja 7 ning artikli 10 lõike 3 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt.

| a) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“. |
| --- | --- |

a)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“.

| b) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“. |
| --- | --- |

b)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“.

| c) | III lisa muudetakse järgmiselt:
  punkti 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „või Šveitsis“. |
| --- | --- |

c)

III lisa muudetakse järgmiselt:

punkti 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „või Šveitsis“.

Vastavalt määruse (EL) 2018/1139 artiklile 139 on määrus (EÜ) nr 552/2004 kehtetuks tunnistatud alates 11. septembrist 2018. Siiski jätkatakse kõnealuse määruse artiklite 4, 5, 6, 6a ja 7 ning III ja IV lisa kohaldamist kuni määruse (EL) 2018/1139 artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaldamise alguskuupäevani ning selles ulatuses, milles nimetatud õigusaktid hõlmavad määruse (EÜ) nr 552/2004 asjakohaste sätete sisu, ent igal juhul mitte kauem kui 12. septembrini 2023.

Komisjoni
  23. detsembri 2005. aasta
  määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 342, 24.12.2005, lk 20)

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 2150/2005

Komisjoni
  4. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1033/2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 186, 7.7.2006, lk 46), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 1033/2006

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2013 (ELT L 127, 9.5.2013, lk 23), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2013 (ELT L 127, 9.5.2013, lk 23),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2120 (ELT L 329, 3.12.2016, lk 70), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2120 (ELT L 329, 3.12.2016, lk 70),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/139 (ELT L 25, 30.1.2018, lk 4) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/139 (ELT L 25, 30.1.2018, lk 4)

Komisjoni
  6. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1032/2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 186, 7.7.2006, lk 27), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 1032/2006

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009 (ELT L 13, 17.1.2009, lk 20) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009 (ELT L 13, 17.1.2009, lk 20)

Nõukogu
  27. veebruari 2007. aasta
  määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu

määrus (EÜ) nr 219/2007

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12), |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12),

| — | nõukogu määrus (EL) nr 721/2014 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1) |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 721/2014 (ELT L 192, 1.7.2014, lk 1)

Komisjoni
  7. juuni 2007. aasta
  määrus (EÜ) nr 633/2007, milles sätestatakse lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 146, 8.6.2007, lk 7), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 633/2007

| — | komisjoni määrus (EL) nr 283/2011 (ELT L 77, 23.3.2011, lk 23) |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 283/2011 (ELT L 77, 23.3.2011, lk 23)

Komisjoni
  1. märtsi 2017. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2017/373

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1338 (ELT L 289, 12.8.2021, lk 12) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1338 (ELT L 289, 12.8.2021, lk 12)

Komisjoni
  16. jaanuari 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 29/2009, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 13, 17.1.2009, lk 3), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 29/2009

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/310 (ELT L 56, 27.2.2015, lk 30), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/310 (ELT L 56, 27.2.2015, lk 30),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1170 (ELT L 183, 9.7.2019, lk 6), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1170 (ELT L 183, 9.7.2019, lk 6),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/208 (ELT L 43, 17.2.2020, lk 72) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/208 (ELT L 43, 17.2.2020, lk 72)

Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

I lisa A osasse lisatakse „Switzerland UIR“.

Komisjoni
  30. märtsi 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 262/2009, milles sätestatakse režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud määramise ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva kontekstis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 84, 31.3.2009, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EÜ) nr 262/2009

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11)

Komisjoni
  26. jaanuari 2010. aasta
  määrus (EL) nr 73/2010, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva aeronavigatsiooniliste andmete ja aeronavigatsiooniteabe kvaliteedinõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 23, 27.1.2010, lk 6), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

määrus (EL) nr 73/2010

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1029/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 9) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1029/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 9)

Määrus (EL) nr 73/2010 tunnistatakse kehtetuks alates 27. jaanuarist 2022.

Komisjoni
  25. märtsi 2010. aasta
  määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 80, 26.3.2010, lk 10), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

määrus (EL) nr 255/2010

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1006 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 8), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1006 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 8),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2159 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 45) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2159 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 45)

Komisjoni
  29. juuli 2010. aasta
  otsus C(2010)5134 ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse hindamise organi määramise kohta (ELTs avaldamata)

Komisjoni

otsus C(2010)5134

Komisjoni
  24. veebruari 2011. aasta
  määrus (EL) nr 176/2011 teabe kohta, mis tuleb esitada enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist ja muutmist (ELT L 51, 25.2.2011, lk 2)

Komisjoni

määrus (EL) nr 176/2011

Komisjoni
  7. juuli 2011. aasta
  otsus C(2011) 4130 võrgustiku haldusasutuse määramise kohta ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise võrgustikule (EMPs kohaldatav tekst) (ELTs avaldamata)

Komisjoni

otsus C(2011) 4130

Komisjoni
  22. novembri 2011. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 305, 23.11.2011, lk 23), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1)

Käesolevas kokkuleppes loetakse rakendusmääruse (EL) nr 1206/2011 sätteid järgmises kohanduses:

I lisasse lisatakse „Switzerland UIR“.

Komisjoni
  22. novembri 2011. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 305, 23.11.2011, lk 35), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 7), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 7),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/386 (ELT L 59, 7.3.2017, lk 34), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/386 (ELT L 59, 7.3.2017, lk 34),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1)

Komisjoni
  26. septembri 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 923/2012

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/340 (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/340 (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1185 (ELT L 196, 21.7.2016, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1185 (ELT L 196, 21.7.2016, lk 3),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12), |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14)

Komisjoni
  16. novembri 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 320, 17.11.2012, lk 14), muudetud järgmiste õigusaktidega:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 1079/2012

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013 (ELT L 190, 11.7.2013, lk 37), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013 (ELT L 190, 11.7.2013, lk 37),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2160 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 47) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2160 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 47)

Komisjoni
  3. mai 2013. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 409/2013, milles käsitletakse ühisprojektide määratlemist, juhtimiskorra kehtestamist ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimist toetavate stiimulite väljaselgitamist (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 123, 4.5.2013, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) nr 409/2013

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/116 (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10) |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/116 (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10)

Komisjoni
  1. veebruari 2021. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2021/116, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 550/2004 sätestatud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamist toetav esimene ühisprojekt, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 409/2013 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 716/2014 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10)

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2021/116

Käesoleva kokkuleppe kohaldamiseks loetakse määrus lisa järgmises redaktsioonis:

| (a) | pärast punkti 1.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

(a)

pärast punkti 1.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| (b) | pärast punkti 2.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

(b)

pärast punkti 2.2.1.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| (c) | pärast punkti 2.2.2.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“; |
| --- | --- |

(c)

pärast punkti 2.2.2.r lisatakse järgmine punkt: „s) Zürich Kloten“;

| (d) | pärast punkti 2.2.3.bb lisatakse järgmine punkt: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten“. |
| --- | --- |

(d)

pärast punkti 2.2.3.bb lisatakse järgmine punkt: „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten“.

Komisjoni
  18. juuli 2018. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2018/1048, millega kehtestatakse suutlikkusel põhineva navigatsiooni suhtes kohaldatavad õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid (ELT L 189, 26.7.2018, lk 3)

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2018/1048

Komisjoni
  24. jaanuari 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/123, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgu funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 28, 31.1.2019, lk 1)

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2019/123

Komisjoni
  11. veebruari 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/317, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva algatuse raames tulemuslikkuse kava ja tasude süsteem ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärused (EL) nr 390/2013 ja (EL) nr 391/2013 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 56, 25.2.2019, lk 1)

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2019/317

Komisjoni
  6. mai 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/709, millega määratakse võrgu haldaja, kes vastutab ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgu funktsioonide rakendamise eest (teatavaks tehtud numbri C(2019) 3228 all) (ELT L 120, 8.5.2019, lk 27)

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2019/709

Komisjoni
  2. juuni 2021. aasta
  rakendusotsus (EL) 2021/891, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu läbivaadatud tulemuseesmärgid kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024) ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2019/903 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 195, 3.6.2021, lk 3)

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2021/891

Komisjoni
  17. detsembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2167, millega kiidetakse heaks ühtse Euroopa taeva lennuliikluse juhtimise võrgu funktsioone käsitlev võrgu strateegiline kava aastateks 2020–2029 (ELT L 328, 18.12.2019, lk 89)

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2019/2167

Komisjoni
  17. detsembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2168, võrgu haldusnõukogu esimehe, liikmete ja asendusliikmete ning Euroopa lennunduskriiside koordineerimisüksuse liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta seoses lennuliikluse korraldamise võrgu funktsioonide rakendamisega kolmandal võrdlusperioodil (2020–2024) (ELT L 328, 18.12.2019, lk 90)

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2019/2168

Komisjoni
  29. novembri 2019. aasta
  rakendusotsus (EL) 2019/2012, komisjoni määruse (EÜ) nr 29/2009 (millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks) artiklis 14 sätestatud erandite kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 312, 3.12.2019, lk 95)

Komisjoni

rakendusotsus (EL) 2019/2012

Komisjoni
  3. novembri 2020. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2020/1627 COVID-19 pandeemiast põhjustatud erakorraliste meetmete kohta ühtse Euroopa taeva algatuse tulemuslikkuse kava ja tasude süsteemi kolmandaks võrdlusperioodiks (2020–2024) (ELT L 366, 4.11.2020, lk 7)

Komisjoni

rakendusmäärus (EL) 2020/1627

6.   Keskkond ja müra

Keskkond ja müra

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. märtsi 2002. aasta
  direktiiv 2002/30/EÜ müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja -korra kehtestamise kohta ühenduse lennuväljadel (EMPs kohaldatav tekst) (artiklid 1–12 ja 14–18) (EÜT L 85, 28.3.2002, lk 40)

direktiiv 2002/30/EÜ

(Kehtivad Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Leedu Vabariigi, Läti Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Tšehhi Vabariigi ja Ungari Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti I lisa muudatused, mis tulenevad II lisa 8. peatüki („Transpordipoliitika“) G jao („Õhutransport“) punktist 2.)

Nõukogu
  4. detsembri 1989. aasta
  direktiiv 89/629/EMÜ tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite müra piiramise kohta (EÜT L 363, 13.12.1989, lk 27)

Nõukogu

direktiiv 89/629/EMÜ

(artiklid 1–8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta
  direktiiv 2006/93/EÜ rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 374, 27.12.2006, lk 1)

direktiiv 2006/93/EÜ

7.   Tarbijakaitse

Tarbijakaitse

Nõukogu
  13. juuni 1990. aasta
  direktiiv 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59) (artiklid 1–10)

Nõukogu

direktiiv 90/314/EMÜ

Nõukogu
  5. aprilli 1993. aasta
  direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29) (artiklid 1–11), muudetud järgmise õigusaktiga:

Nõukogu

direktiiv 93/13/EMÜ

| — | direktiiv 2011/83/EL (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64) |
| --- | --- |

—

direktiiv 2011/83/EL (ELT L 304, 22.11.2011, lk 64)

Nõukogu
  9. oktoobri 1997. aasta
  määrus (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul (EÜT L 285, 17.10.1997, lk 1) (artiklid 1–8), muudetud järgmise õigusaktiga:

Nõukogu

määrus (EÜ) nr 2027/97

| — | määrus (EÜ) nr 889/2002 (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 2) |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 889/2002 (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 46, 17.2.2004, lk 1)

määrus (EÜ) nr 261/2004

(artiklid 1-18)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1)

määrus (EÜ) nr 1107/2006

8.   Muud

Muud

Nõukogu
  27. oktoobri 2003. aasta
  direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51)

Nõukogu

direktiiv 2003/96/EÜ

(artikli 14 lõike 1 punkt b ja artikli 14 lõige 2)

9.   Lisad:

Lisad:

| A | : | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll |
| --- | --- | --- |
| B | : | Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted |

A

:

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll

B

:

Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted

---

(1)  
  ELT L 224, 21.8.2012, lk 1.

1

---

A LISA

EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE PROTOKOLL

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

(2)

ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule:

I PEATÜKK

EUROOPA LIIDU OMAND, VARA JA TEGEVUS

EUROOPA LIIDU OMAND, VARA JA TEGEVUS

Artikkel 1

Liidu ruumid ja ehitised on puutumatud. Neid ei või läbi otsida, arestida, konfiskeerida ega sundvõõrandada. Liidu omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu loata ükski haldus- ega õiguslik piirang.

Artikkel 2

Liidu arhiivid on puutumatud.

Artikkel 3

Liit, tema vara, tulud ja muu omand on vabastatud kõikidest otsestest maksudest.

Alati kui võimalik, võtavad liikmesriikide valitsused asjakohased meetmed, et hüvitada või tagastada vallas- või kinnisvara hinnas sisalduvad kaudsed maksud või müügimaksud, kui liit teeb oma ametlikuks kasutuseks ulatuslikke oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei kohaldata, kui nende mõjul liidu piires kahjustataks konkurentsi.

Vabastus ei kehti selliste maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.

Artikkel 4

Liidu ametialaseks kasutamiseks imporditavad ja eksporditavad kaubad on vabastatud kõikidest tollimaksudest, -keeldudest ja -piirangutest; selliselt imporditud kaupu ei või impordiriigi territooriumil müüa ega muul viisil võõrandada tasu eest ega tasuta, välja arvatud selle riigi valitsuse heakskiidetud tingimustel.

Samuti on liidu väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest.

II PEATÜKK

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER)

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER

Artikkel 5

Liidu institutsioonidele võimaldatakse ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama kord, mille see riik tagab diplomaatilistele esindustele.

Liidu institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.

Artikkel 6

Liidu institutsioonide presidendid võivad liidu institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastada nõukogu poolt lihthäälteenamusega kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtiva reisidokumendina. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on ette nähtud liidu ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes.

Komisjon võib sõlmida lepinguid nende reisilubade tunnustamiseks kehtivate reisidokumentidena kolmandate riikide territooriumil.

III PEATÜKK

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

Artikkel 7

Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.

Euroopa Parlamendi liikmetele võimaldatakse seoses tollikontrolli ja rahavahetusega:

| a) | nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele; |
| --- | --- |

a)

nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele;

| b) | teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel. |
| --- | --- |

b)

teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel.

Artikkel 8

Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.

Artikkel 9

Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on parlamendi liikmetel:

| a) | oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

a)

oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| b) | teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes. |
| --- | --- |

b)

teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.

Immuniteet kehtib Euroopa Parlamendi liikmete suhtes ka siis, kui nad reisivad Euroopa Parlamenti ja sealt tagasi.

Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteediga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud õigusrikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet.

IV PEATÜKK

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

Artikkel 10

Liidu institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.

Käesolev artikkel kehtib ka liidu konsultatiivorganite kohta.

V PEATÜKK

EUROOPA LIIDU AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

EUROOPA LIIDU AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

Artikkel 11

Iga liikmesriigi territooriumil on liidu ametnikel ja muudel teenistujatel nende kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:

| a) | vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist; |
| --- | --- |

a)

vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist;

| b) | teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused; |
| --- | --- |

b)

teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;

| c) | valuutavahetust reguleerivate määruste rakendamisel võimaldatakse neile samad soodustused, mis on ette nähtud rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele; |
| --- | --- |

c)

valuutavahetust reguleerivate määruste rakendamisel võimaldatakse neile samad soodustused, mis on ette nähtud rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;

| d) | õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse; |
| --- | --- |

d)

õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse;

| e) | õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus. |
| --- | --- |

e)

õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus.

Artikkel 12

Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil kinnitanud, on liidu ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma liidule maksu töö- ja muudelt tasudelt, mida liit neile maksab.

Euroopa Liidu makstud töö- ja muudelt tasudelt ei maksta riiklikke makse.

Artikkel 13

Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning liidu liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse nende liidu ametnike ja muude teenistujate elukohaks, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks liidu teenistuses asuvad elama liikmesriiki, kus nad liidu teenistusse astudes ei ole maksukohustuslased, nii riigis, kus nad tegelikult elavad, kui ka riigis, kus nad on maksukohustuslased, viimati nimetatud riiki, tingimusel et see riik on liidu liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all olevate laste kohta.

Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku kohaldamist.

Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.

Artikkel 14

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil liidu ametnike ja muude teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.

Artikkel 15

Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist muude asjaomaste institutsioonidega määruste abil kindlaks liidu ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes osaliselt või täielikult kehtivad artikli 11, artikli 12 teise lõigu ja artikli 13 sätted.

Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.

VI PEATÜKK

EUROOPA LIIDU JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

EUROOPA LIIDU JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Artikkel 16

Liikmesriik, mille territooriumil on liidu institutsiooni asukoht, annab kolmandate riikide esindustele, mis on akrediteeritud liidu juurde, tavapärased diplomaatilised immuniteedid ja privileegid.

VII PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

ÜLDSÄTTED

Artikkel 17

Liidu ametnikele ja muudele teenistujatele antakse privileegid, immuniteedid ja soodustused üksnes liidu huvides.

Iga liidu institutsioon peab ametnikule või muule teenistujale antud immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi tühistamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

Artikkel 18

Käesoleva protokolli kohaldamisel teevad liidu institutsioonid koostööd asjaomaste liikmesriikide vastutavate asutustega.

Artikkel 19

Artikleid 11–14 ja artiklit 17 kohaldatakse komisjoni liikmete suhtes.

Artikkel 20

Artikleid 11 kuni 14 ja artiklit 17 kohaldatakse Euroopa Liidu Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäride ja kaasettekandjate suhtes, ilma et eelöeldu piiraks protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta, kohtunike ja kohtujuristide kohtulikku puutumatust käsitleva artikli 3 sätete kohaldamist.

Artikkel 21

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist.

Euroopa Investeerimispank on vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Samuti ei anna tema tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust maksustamiseks. Panga ja selle organite põhikirjalist tegevust ei maksustata käibemaksuga.

Artikkel 22

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Keskpanga, selle organite liikmete ja personali suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli sätete kohaldamist.

Euroopa Keskpank on vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Panga ja selle organite tegevust, mis lähtub Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjast, ei maksustata käibemaksuga.

---

A LISA liide

EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE PROTOKOLLI ŠVEITSIS KOHALDAMISE MENETLUS

1.

Igat viidet liikmesriikidele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis (edaspidi „protokoll“) mõistetakse nii, et see hõlmab ka Šveitsi, kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.

2.

Šveitsist eksporditavatelt toodetelt ja teenustelt ei tule maksta Šveitsi käibemaksu. Kui tegemist on lennundusohutusameti ametlikuks kasutamiseks protokolli artikli 3 teise lõigu kohaselt Šveitsi tarnitavate toodete või seal osutatavate teenustega, vabastatakse need käibemaksust selle tagastamise teel. Käibemaksust vabastatakse juhul, kui toodete ja teenuste ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 Šveitsi franki (maksud kaasa arvatud).

Käibemaksu tagastamine toimub sellekohase Šveitsi vormi esitamisel föderaalse maksuameti käibemaksu osakonda. Taotlused tuleb üldjuhul läbi vaadata kolme kuu jooksul alates kuupäevast, kui tagastamistaotlus koos vajalike tõendavate dokumentidega esitati.

3.

Vastavalt protokolli artikli 12 teisele lõigule vabastab Šveits vastavalt riigisisese õiguse põhimõtetele lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69 (1) artikli 2 tähenduses föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest palgalt, töötasult ja tasudelt, mida neile maksab Euroopa Liit ja mis on maksustatud liidusisese maksuga.

Kõnealuse protokolli artikli 13 kohaldamisel ei käsitata Šveitsi liikmesriigina eespool esitatud punkti 1 tähenduses.

Lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kehtiva sotsiaalkindlustuse süsteemi liikmed, ei pea tingimata olema allutatud Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemile.

Euroopa Liidu Kohtul on ainupädevus kõigis agentuuri või komisjoni ja tema personali vahelisi suhteid käsitlevates küsimustes seoses nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (2) ja teiste Euroopa Liidu õiguse töötingimusi määratlevate sätete kohaldamisega.

---

(1)  Nõukogu 25. märtsi 1969. aasta määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (EÜT L 74, 27.3.1969, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1749/2002 (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 13).

1

(2)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (muudele teenistujatele kohaldatav kord) (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2104/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 7).

2

---

B LISA

FINANTSKONTROLL ŠVEITSI-POOLSETE EUROOPA LENNUNDUSOHUTUSAMETI TEGEVUSES OSALEJATE ÜLE

Artikkel 1

Otsene teabevahetus

Lennundusohutusamet ja komisjon suhtlevad otse kõigi Šveitsis asuvate isikute või ettevõtjatega, kes osalevad lennundusohutusameti tegevuses lepinguosalistena, lennundusohutusameti programmis osalejatena, isikutena, kellele on tehtud makseid lennundusohutusameti või komisjoni eelarvest, või alltöövõtjatena. Need isikud võivad edastada otse komisjonile või lennundusohutusametile kogu olulise teabe ja dokumendid, mis nad peavad esitama vastavalt käesolevas otsuses viidatud vahenditele, sõlmitud lepingutele või kokkulepetele ja kõigile nende alusel vastuvõetud otsustele.

Artikkel 2

Kontrollid

1.   Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) ja lennundusohutusameti finantseeskirjale, mille haldusnõukogu võttis vastu 26. märtsil 2003, vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (2) ja muudele käesolevas otsuses osutatud õigusaktidele võib Šveitsis asutatud ettevõtetega sõlmitud lepingutes ja kokkulepetes ning nendega koos vastuvõetud otsustes ette näha, et nende ja nende alltöövõtjate juures võivad igal ajal toimuda teaduslikud, finants-, tehnoloogilised või muud auditid, mida viivad läbi lennundusohutusameti või komisjoni ametnikud või lennundusohutusameti ja komisjoni poolt volitatud muud isikud.

2.   Lennundusohutusameti või komisjoni ametnikele ja muudele kõnealuse ameti ja komisjoni volitatud isikutele peab olema tagatud kontrolli teostamiseks vajalik juurdepääs ruumidele, töödele ja dokumentidele ning kogu auditi teostamiseks vajalikule teabele, kaasa arvatud elektroonilisel kujul. Seda juurdepääsuõigust väljendatakse selgesõnaliselt lepingutes ja kokkulepetes, mis on sõlmitud käesolevas otsuses viidatud vahendite rakendamiseks.

3.   Euroopa Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.

4.   Auditid võivad toimuda kuni viis aastat pärast käesoleva otsuse kehtivuse lõppu või vastavalt sõlmitud lepingutes või kokkulepetes ning vastuvõetud otsustes ettenähtud tähtaegadele.

5.   Šveitsi föderaalset finantskontrolli teavitatakse eelnevalt Šveitsi territooriumil teostatavatest audititest. See teave ei ole niisuguste auditite teostamise seaduslik tingimus.

Artikkel 3

Kohapealne kontroll

1.   Käesoleva kokkuleppe kohaselt on komisjon (OLAF) volitatud teostama kohapealset kontrolli ja ülevaatusi Šveitsi territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (3).

2.   Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise valmistab komisjon ette ja viib läbi tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või teiste pädevate, Šveitsi föderaalse finantskontrolli määratud Šveitsi asutustega. Asjaomastele asutustele teatatakse võimalikult kiiresti kontrolli ja inspekteerimise objekt, eesmärk ja õiguslik alus, et nad võiksid tagada igakülgse vajaliku abi. Sel eesmärgil võivad Šveitsi pädevate asutuste töötajad osaleda kohapealses kontrollis ja inspekteerimises.

3.   Kui asjaomased Šveitsi asutused soovivad, võivad kohapealse kontrolli ja inspekteerimise korraldada komisjon ja kõnealused asutused ühiselt.

4.   Kui programmis osalejad on kohapealse kontrolli või inspekteerimise vastu, tagavad Šveitsi asutused siseriiklikke eeskirju järgides komisjoni inspektoritele igakülgse vajaliku abi kohapealse kontrolli ja inspekteerimise edukaks teostamiseks.

5.   Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalsele finantskontrollile kõik asjaolud või kahtlused selliste rikkumiste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul peab komisjon teavitama eespool nimetatud asutust kontrolli või inspekteerimise tulemustest.

Artikkel 4

Teavitamine ja nõustamine

1.   Käesoleva lisa edukaks rakendamiseks vahetavad ühenduse ja Šveitsi pädevad asutused regulaarselt teavet ning peavad ühe või teise lepinguosalise taotlusel nõupidamisi.

2.   Šveitsi pädevad asutused teavitavad viivitamatult lennundusohutusametit ja komisjoni kõigist neile teatavaks saanud asjaoludest või kahtlustest seoses eeskirjade eiramisega käesolevas kokkuleppes viidatud vahendite kohaldamiseks sõlmitud lepingute ja kokkulepete sõlmimisel ja rakendamisel.

Artikkel 5

Konfidentsiaalsus

Kogu käesoleva lisa alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitletakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni Šveitsi õigusaktide ja ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate vastavate sätetega. Sellist teavet võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides, liikmesriikides või Šveitsis olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada üksnes selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide tõhus kaitse.

Artikkel 6

Haldusmeetmed ja -sanktsioonid

Ilma et see piiraks Šveitsi karistusõiguse kohaldamist, võib agentuur või komisjon võtta haldusmeetmeid ja määrata halduskaristusi vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, samuti nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (4).

Artikkel 7

Sissenõudmine ja täitmine

Lennundusohutusameti ja komisjoni poolt käesoleva otsuse rakendusalas vastuvõetud otsused, mis sisaldavad rahalisi kohustusi muudele isikutele kui riikidele, kuuluvad täitmisele Šveitsis.

Täitekorraldus väljastatakse ilma muu kontrollita pärast dokumendi autentsuse tõestamist Šveitsi valitsuse määratud asutuse poolt, kes teavitab sellest lennundusohutusametit või komisjoni. Sundtäitmine toimub vastavalt Šveitsi menetlusõigusele. Täitedokumendi aluseks oleva otsuse seaduslikkust kontrollib Euroopa Liidu Kohus.

Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis tehakse vahekohtuklausli alusel, kuuluvad täitmisele samadel tingimustel.

---

(1)  
  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

1

(2)  
  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2

(3)  
  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

3

(4)  
  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

4

---