# Az Európai Unió L 60/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.060.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 60 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. március 1. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.060.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 60

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. március 1.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/118/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. július 18.) a Németország által a Hypo Real Estate számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 5157. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2012/118/EU

*

A Bizottság határozata (2011. július 18.) a Németország által a Hypo Real Estate számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 5157. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 5157. számú dokumentummal történt)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 1.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 60/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. július 18.)

a Németország által a Hypo Real Estate számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 5157. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/118/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG –

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, (1)

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

azt követően, hogy az említett cikkek értelmében felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére és tekintettel a benyújtott észrevételekre, (2)

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2008. október 2-án az Európai Bizottság ideiglenesen, azaz hat hónapos időtartamra, illetve a bank hitelt érdemlő és megalapozott szerkezetátalakítási tervének benyújtásáig engedélyezte a Hypo Real Estate Holding AG számára nyújtott 35 milliárd EUR összeg feletti, állami kezességvállalás formáját öltő állami támogatást (bejegyezve az N 44/08. szám alatt). (3) Németország 2008. szeptember 30-án jelentette be az intézkedést. |
| --- | --- |

(1)

2008. október 2-án az Európai Bizottság ideiglenesen, azaz hat hónapos időtartamra, illetve a bank hitelt érdemlő és megalapozott szerkezetátalakítási tervének benyújtásáig engedélyezte a Hypo Real Estate Holding AG számára nyújtott 35 milliárd EUR összeg feletti, állami kezességvállalás formáját öltő állami támogatást (bejegyezve az N 44/08. szám alatt). (3) Németország 2008. szeptember 30-án jelentette be az intézkedést.

| (2) | 2009. április 1-jén Németország a Hypo Real Estate konszernre (a továbbiakban: HRE) vonatkozó szerkezetátalakítási tervet jelentett be (bejegyezve az N 196/09. szám alatt). 2009. április 17-én kelt levelével Németország kiegészítette a szerkezetátalakítási tervről szóló bejelentést, és a Bizottságot 60 millió EUR összegű tőkejuttatásról, valamint a jóváhagyott német bankmentési terv alapján biztosított, 52 milliárd EUR összeget kitevő állami kezességvállalási keret meghosszabbításáról értesítette. (4) |
| --- | --- |

(2)

2009. április 1-jén Németország a Hypo Real Estate konszernre (a továbbiakban: HRE) vonatkozó szerkezetátalakítási tervet jelentett be (bejegyezve az N 196/09. szám alatt). 2009. április 17-én kelt levelével Németország kiegészítette a szerkezetátalakítási tervről szóló bejelentést, és a Bizottságot 60 millió EUR összegű tőkejuttatásról, valamint a jóváhagyott német bankmentési terv alapján biztosított, 52 milliárd EUR összeget kitevő állami kezességvállalási keret meghosszabbításáról értesítette. (4)

| (3) | A Bizottság 2009. május 7-én (5) kelt levelével értesítette Németországot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról. E határozatot (az eljárás megindítására vonatkozó határozat) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   (6) |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2009. május 7-én (5) kelt levelével értesítette Németországot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról. E határozatot (az eljárás megindítására vonatkozó határozat) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   (6)

| (4) | 2009. június 3-án Németország 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (bejegyezve az N 333/09. szám alatt). |
| --- | --- |

(4)

2009. június 3-án Németország 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (bejegyezve az N 333/09. szám alatt).

| (5) | 2009. augusztus 17-én Németország értesítette a Bizottságot arról, hogy a pénzügyipiac-stabilizációs alap (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, a továbbiakban: SoFFin) által a HRE számára biztosított 52 milliárd EUR összegű kezességvállalásokat ismételten meg kívánja hosszabbítani (bejegyezve a C 15/09. szám alatt) (lásd (2) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(5)

2009. augusztus 17-én Németország értesítette a Bizottságot arról, hogy a pénzügyipiac-stabilizációs alap (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, a továbbiakban: SoFFin) által a HRE számára biztosított 52 milliárd EUR összegű kezességvállalásokat ismételten meg kívánja hosszabbítani (bejegyezve a C 15/09. szám alatt) (lásd (2) preambulumbekezdés).

| (6) | 2009. október 20-án és 21-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv újabb, aktualizált változatát, a Bizottságnál további, a HRE-t érintő tervezett intézkedéseket jelentett be (követeléskezelő társaság létrehozása, további garanciák biztosítása), valamint értesítette a Bizottságot a meglévő, 52 milliárd EUR összeget kitevő SoFFin-kezességvállalások újabb, immár harmadik meghosszabbításáról (bejegyezve az N 557/09. szám alatt). |
| --- | --- |

(6)

2009. október 20-án és 21-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv újabb, aktualizált változatát, a Bizottságnál további, a HRE-t érintő tervezett intézkedéseket jelentett be (követeléskezelő társaság létrehozása, további garanciák biztosítása), valamint értesítette a Bizottságot a meglévő, 52 milliárd EUR összeget kitevő SoFFin-kezességvállalások újabb, immár harmadik meghosszabbításáról (bejegyezve az N 557/09. szám alatt).

| (7) | 2009. október 26-án az N 557/09. szám alatt Németország a HRE számára további 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatást és összesen 18 milliárd EUR összeget kitevő, a SoFFin által nyújtott kezességvállalást, valamint a SoFFin által a HRE-követeléskezelő társaságnak biztosított 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást jelentett be. (7) A Bizottság a SoFFin által nyújtott 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást nem engedélyezte. |
| --- | --- |

(7)

2009. október 26-án az N 557/09. szám alatt Németország a HRE számára további 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatást és összesen 18 milliárd EUR összeget kitevő, a SoFFin által nyújtott kezességvállalást, valamint a SoFFin által a HRE-követeléskezelő társaságnak biztosított 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást jelentett be. (7) A Bizottság a SoFFin által nyújtott 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást nem engedélyezte.

| (8) | 2009. november 13-án a Bizottság kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, és ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges bizottsági határozat meghozataláig engedélyezte a 60 millió EUR, a 2,96 milliárd EUR és a 3 milliárd EUR összegeket kitevő tőkejuttatásokat (a C 15/09., az N 333/09. és az N 557/09. sz. ügyekben). E határozatot az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   (8) |
| --- | --- |

(8)

2009. november 13-án a Bizottság kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, és ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges bizottsági határozat meghozataláig engedélyezte a 60 millió EUR, a 2,96 milliárd EUR és a 3 milliárd EUR összegeket kitevő tőkejuttatásokat (a C 15/09., az N 333/09. és az N 557/09. sz. ügyekben). E határozatot az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   (8)

| (9) | 2009. december 15-én, 16-án és 17-én Németország a 2009. október 26-i bejelentés kiegészítéseként további adatokat szolgáltatott a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra vonatkozóan (bejegyezve az N 694/09. szám alatt). |
| --- | --- |

(9)

2009. december 15-én, 16-án és 17-én Németország a 2009. október 26-i bejelentés kiegészítéseként további adatokat szolgáltatott a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra vonatkozóan (bejegyezve az N 694/09. szám alatt).

| (10) | 2009. december 21-én a Bizottság a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összegű kezességvállalást ideiglenesen, maximum egy évre engedélyezte (N 694/09. sz. ügy). (9) |
| --- | --- |

(10)

2009. december 21-én a Bizottság a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összegű kezességvállalást ideiglenesen, maximum egy évre engedélyezte (N 694/09. sz. ügy). (9)

| (11) | 2010. április 30-án Németország a SoFFin által nyújtott 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (N 161/10. sz. ügy). |
| --- | --- |

(11)

2010. április 30-án Németország a SoFFin által nyújtott 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (N 161/10. sz. ügy).

| (12) | 2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges határozat meghozataláig engedélyezte az 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást. (10) |
| --- | --- |

(12)

2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges határozat meghozataláig engedélyezte az 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást. (10)

| (13) | 2010. szeptember 2-án Németország a SoFFin által nyújtott 20 milliárd EUR összeget kitevő likviditási garanciát jelentett be (N 380/10. sz. ügy). |
| --- | --- |

(13)

2010. szeptember 2-án Németország a SoFFin által nyújtott 20 milliárd EUR összeget kitevő likviditási garanciát jelentett be (N 380/10. sz. ügy).

| (14) | 2010. szeptember 10-én Németország az értékvesztett eszközök átvételére vonatkozó intézkedést jelentett be (azaz az arra irányuló szándékot, hogy a HRE eszközeit az FMS-Wertmanagement AöR-re (11) (FMS-WM) ruházzák át), továbbá bejelentett egy maximum 2,13 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót és egy további, maximum 20 milliárd EUR összegű settlement garanciát (az eszközök átruházásával járó technikai kockázatok fedezésére) (N 380/10. sz. ügy). |
| --- | --- |

(14)

2010. szeptember 10-én Németország az értékvesztett eszközök átvételére vonatkozó intézkedést jelentett be (azaz az arra irányuló szándékot, hogy a HRE eszközeit az FMS-Wertmanagement AöR-re (11) (FMS-WM) ruházzák át), továbbá bejelentett egy maximum 2,13 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót és egy további, maximum 20 milliárd EUR összegű settlement garanciát (az eszközök átruházásával járó technikai kockázatok fedezésére) (N 380/10. sz. ügy).

| (15) | 2010. szeptember 24-én a Bizottság ismételten kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, valamint az eszközátvételi intézkedést, a 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciát és a maximum 20 milliárd EUR összeget kitevő settlement garanciát jóváhagyó ideiglenes engedélyt bocsátott ki. E határozatot (12) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság 2010. szeptember 24-én hozott határozata nem terjedt ki a Németország által 2010. szeptember 10-én bejelentett maximum 2,13 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióra, azaz ezt a tőkeinjekciót a Bizottság nem engedélyezte. |
| --- | --- |

(15)

2010. szeptember 24-én a Bizottság ismételten kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, valamint az eszközátvételi intézkedést, a 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciát és a maximum 20 milliárd EUR összeget kitevő settlement garanciát jóváhagyó ideiglenes engedélyt bocsátott ki. E határozatot (12) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság 2010. szeptember 24-én hozott határozata nem terjedt ki a Németország által 2010. szeptember 10-én bejelentett maximum 2,13 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióra, azaz ezt a tőkeinjekciót a Bizottság nem engedélyezte.

| (16) | 2011. június 14-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv végső aktualizálását. 2011. június 15-én Németország eljuttatott a Bizottságnak egy jegyzéket, amely a kötelezettségvállalásait tartalmazza, és amelynek a kiegészítésére 2011. július 1-jén került sor. |
| --- | --- |

(16)

2011. június 14-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv végső aktualizálását. 2011. június 15-én Németország eljuttatott a Bizottságnak egy jegyzéket, amely a kötelezettségvállalásait tartalmazza, és amelynek a kiegészítésére 2011. július 1-jén került sor.

| (17) | 2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a legutóbbi tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, mint ahogyan azt a 2010. szeptember 10-i bejelentés megjelölte, hanem csupán 2,08 milliárd EUR, és ezt az alacsonyabb összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják. |
| --- | --- |

(17)

2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a legutóbbi tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, mint ahogyan azt a 2010. szeptember 10-i bejelentés megjelölte, hanem csupán 2,08 milliárd EUR, és ezt az alacsonyabb összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják.

| (18) | Időközben számos találkozóra és telefonkonferenciára került sor, valamint a Bizottság szervezeti egységei, Németország és a HRE további üzeneteket váltottak egymással. |
| --- | --- |

(18)

Időközben számos találkozóra és telefonkonferenciára került sor, valamint a Bizottság szervezeti egységei, Németország és a HRE további üzeneteket váltottak egymással.

| (19) | A Bizottság továbbküldte Németországnak a harmadik felektől hozzá beérkezett észrevételeket, Németország észrevételét pedig a 2010. március 24-én kelt levéllel kapta meg. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság továbbküldte Németországnak a harmadik felektől hozzá beérkezett észrevételeket, Németország észrevételét pedig a 2010. március 24-én kelt levéllel kapta meg.

II.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

II.1.   A kedvezményezett

| (20) | A HRE 2003. októberben jött létre a HVB-csoport kereskedelmi ingatlanok finanszírozásával foglalkozó egységeinek kiválása révén. 2007-ben a dublini székhelyű DEPFA Bank plc. vette át, és kibővítette tevékenységét a Public Sector Finance-szel (közfinanszírozás) és az Infrastructure Finance-szel (infrastruktúra-finanszírozás). A HRE konszern (13) részét alkotja jelenleg a Hypo Real Estate Holding AG („HRE holding”), valamint a három leányvállalat: a Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB”), a DEPFA Bank plc., valamint a felszámolás alatt álló Hypo Real Estate Finance B.V. fa. („HRE Finance fa.”). Mind a DEPFA Bank plc., mind pedig a PBB számos más leányvállalattal, valamint társasági részesedéssel rendelkezik. A PBB a konszern átnevezett fő bankja és az egyetlen a HRE holding három leányvállalata közül, amely a továbbiakban is üzleteket fog kötni. A PBB ingatlanfinanszírozással és közbefektetések finanszírozásával (Öffentliche Investitionsfinanzierung, a továbbiakban a német rövidítés: ÖIF) foglalkozik. A DEPFA Bank plc. megszűnik, és a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt újabb üzleteket. Alaptevékenységei közé tartoztak lényegében a közfinanszírozási ügyletek és a költségvetési hitelek, valamint az infrastrukturális projektek finanszírozása (pl. utak, hidak, alagutak és középületek). A HRE Finance fa., mint ahogyan azt a neve is mutatja, egy felszámolás alatt álló vállalat. (14) |
| --- | --- |

(20)

A HRE 2003. októberben jött létre a HVB-csoport kereskedelmi ingatlanok finanszírozásával foglalkozó egységeinek kiválása révén. 2007-ben a dublini székhelyű DEPFA Bank plc. vette át, és kibővítette tevékenységét a Public Sector Finance-szel (közfinanszírozás) és az Infrastructure Finance-szel (infrastruktúra-finanszírozás). A HRE konszern (13) részét alkotja jelenleg a Hypo Real Estate Holding AG („HRE holding”), valamint a három leányvállalat: a Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB”), a DEPFA Bank plc., valamint a felszámolás alatt álló Hypo Real Estate Finance B.V. fa. („HRE Finance fa.”). Mind a DEPFA Bank plc., mind pedig a PBB számos más leányvállalattal, valamint társasági részesedéssel rendelkezik. A PBB a konszern átnevezett fő bankja és az egyetlen a HRE holding három leányvállalata közül, amely a továbbiakban is üzleteket fog kötni. A PBB ingatlanfinanszírozással és közbefektetések finanszírozásával (Öffentliche Investitionsfinanzierung, a továbbiakban a német rövidítés: ÖIF) foglalkozik. A DEPFA Bank plc. megszűnik, és a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt újabb üzleteket. Alaptevékenységei közé tartoztak lényegében a közfinanszírozási ügyletek és a költségvetési hitelek, valamint az infrastrukturális projektek finanszírozása (pl. utak, hidak, alagutak és középületek). A HRE Finance fa., mint ahogyan azt a neve is mutatja, egy felszámolás alatt álló vállalat. (14)

| (21) | 2010-ben alapították a HRE számára az FMS-WM követeléskezelő társaságot, amely azokat az eszközöket és származtatott ügyleteket kezeli, amelyeket az FMS-WM a HRE konszerntől azért vett át, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatokkal, illetve tőketerhekkel jártak. Az FMS-WM időközben a HRE eszközeinek nagy részét átvette. Az FMS-WM nem rendelkezik banki engedéllyel. |
| --- | --- |

(21)

2010-ben alapították a HRE számára az FMS-WM követeléskezelő társaságot, amely azokat az eszközöket és származtatott ügyleteket kezeli, amelyeket az FMS-WM a HRE konszerntől azért vett át, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatokkal, illetve tőketerhekkel jártak. Az FMS-WM időközben a HRE eszközeinek nagy részét átvette. Az FMS-WM nem rendelkezik banki engedéllyel.

| (22) | A HRE-nek a 2008. üzleti évben 5,5 milliárd EUR, a 2009. évben 2,2 milliárd EUR, a 2010. évben pedig 0,9 milliárd EUR összeget kitevő vesztesége merült fel. |
| --- | --- |

(22)

A HRE-nek a 2008. üzleti évben 5,5 milliárd EUR, a 2009. évben 2,2 milliárd EUR, a 2010. évben pedig 0,9 milliárd EUR összeget kitevő vesztesége merült fel.

| (23) | A 3,02 milliárd EUR összegű (60 millió EUR 2009. márciusban, 2,96 milliárd EUR 2009. júniusban) tőkeinjekció révén Németország 90 %-os részesedést szerzett a HRE-ben. 2009 őszén került sor a kisebbségi részvényesek kizárására (squeeze-out), amikor Németország részesedésenként 1,30 EUR összegért megszerezte a maradék részesedéseket, így a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság tulajdonába került, majd ezt követően megkezdődött az átszervezés. |
| --- | --- |

(23)

A 3,02 milliárd EUR összegű (60 millió EUR 2009. márciusban, 2,96 milliárd EUR 2009. júniusban) tőkeinjekció révén Németország 90 %-os részesedést szerzett a HRE-ben. 2009 őszén került sor a kisebbségi részvényesek kizárására (squeeze-out), amikor Németország részesedésenként 1,30 EUR összegért megszerezte a maradék részesedéseket, így a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság tulajdonába került, majd ezt követően megkezdődött az átszervezés.

II.2.   A HRE nehézségei a pénzügyi válság idején

| (24) | 2008. szeptember végén a HRE olyan likviditási hiánnyal szembesült, amely közvetlen fizetésképtelenséggel fenyegetett, a HRE ugyanis nem volt képes a piacokon rövid távú finanszírozáshoz jutni, mivel a pénzügypiaci válság egyes pénzpiacok összeomlásához vezetett. Miután a Lehman Brothers hitelezővédelmet kért, elsősorban a bankközi piac omlott össze szinte teljesen 2008. szeptember közepén. |
| --- | --- |

(24)

2008. szeptember végén a HRE olyan likviditási hiánnyal szembesült, amely közvetlen fizetésképtelenséggel fenyegetett, a HRE ugyanis nem volt képes a piacokon rövid távú finanszírozáshoz jutni, mivel a pénzügypiaci válság egyes pénzpiacok összeomlásához vezetett. Miután a Lehman Brothers hitelezővédelmet kért, elsősorban a bankközi piac omlott össze szinte teljesen 2008. szeptember közepén.

| (25) | A 2007. október óta a HRE 100 %-os leányvállalatának minősülő DEPFA Bank plc. üzleti modellje, amely elsősorban a bankközi piacon felvett finanszírozásra és más rövid távú fedezetlen finanszírozási forrásokra alapult, különösen törékenynek bizonyult a likviditási válság idején, olyannyira, hogy a bank a fennmaradását fenyegető problémákkal szembesült. |
| --- | --- |

(25)

A 2007. október óta a HRE 100 %-os leányvállalatának minősülő DEPFA Bank plc. üzleti modellje, amely elsősorban a bankközi piacon felvett finanszírozásra és más rövid távú fedezetlen finanszírozási forrásokra alapult, különösen törékenynek bizonyult a likviditási válság idején, olyannyira, hogy a bank a fennmaradását fenyegető problémákkal szembesült.

| (26) | A HRE-nek kellett a DEPFA Bank plc. rövid távú likviditási szükségletét fedezni, azonban a 2008. szeptember 30-i lejáratú hitelkeret volumene meghaladta a HRE lehetőségeit. Ezenkívül a HRE konszernen belüli tranzakciók és ügyletek miatt (pl. követelések, garanciák és megerősítő levelek) a HRE konszern legtöbb vállalata is hasonló helyzetben volt. A likviditási hiányok tehát komolyan veszélyeztették a HRE konszern fennmaradását. |
| --- | --- |

(26)

A HRE-nek kellett a DEPFA Bank plc. rövid távú likviditási szükségletét fedezni, azonban a 2008. szeptember 30-i lejáratú hitelkeret volumene meghaladta a HRE lehetőségeit. Ezenkívül a HRE konszernen belüli tranzakciók és ügyletek miatt (pl. követelések, garanciák és megerősítő levelek) a HRE konszern legtöbb vállalata is hasonló helyzetben volt. A likviditási hiányok tehát komolyan veszélyeztették a HRE konszern fennmaradását.

| (27) | A HRE nehézségei többek között az olyan eszközök miatti régi terhekre is visszavezethetőek voltak, amelyek, tekintettel a tényleges rizikóprofiljukra, nem térültek meg megfelelően. Ezenkívül a HRE konszern több olyan kisebb pénzintézet összefonódása következtében jött létre, amelyek eltérő IT-alkalmazásokat használtak, [...]. (15) |
| --- | --- |

(27)

A HRE nehézségei többek között az olyan eszközök miatti régi terhekre is visszavezethetőek voltak, amelyek, tekintettel a tényleges rizikóprofiljukra, nem térültek meg megfelelően. Ezenkívül a HRE konszern több olyan kisebb pénzintézet összefonódása következtében jött létre, amelyek eltérő IT-alkalmazásokat használtak, [...]. (15)

II.3.   Az állami támogatások

| (28) | Németország a HRE-nek összesen mintegy 9,95 milliárd EUR összegig terjedő tőkét juttatott, illetve juttat (ennek egy részét az FMS-WM-nek), valamint 145 milliárd EUR összegű kezességvállalást biztosított, illetve biztosít. Ezenkívül egy olyan eszközátvételi intézkedés került végrehajtásra a HRE javára, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz. |
| --- | --- |

(28)

Németország a HRE-nek összesen mintegy 9,95 milliárd EUR összegig terjedő tőkét juttatott, illetve juttat (ennek egy részét az FMS-WM-nek), valamint 145 milliárd EUR összegű kezességvállalást biztosított, illetve biztosít. Ezenkívül egy olyan eszközátvételi intézkedés került végrehajtásra a HRE javára, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz.

II.3.1.   Tőkejuttatások

II.3.1.1.   60 millió EUR összegű tőkejuttatás

| (29) | Mivel Németország a HRE feletti teljes körű ellenőrzést a HRE összes részvényének fokozatos megszerzése révén kívánta megszerezni, 2009. március 30-án a SoFFin részvényenként 3 EUR névértéken megvásárolta a HRE által kibocsátott 20 millió új részvényt. Ily módon a HRE 60 millió EUR összeget kitevő tőkeinjekcióhoz, a SoFFin pedig a HRE tőkéjéből 8,65 %-os részesedéshez jutott. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte. |
| --- | --- |

(29)

Mivel Németország a HRE feletti teljes körű ellenőrzést a HRE összes részvényének fokozatos megszerzése révén kívánta megszerezni, 2009. március 30-án a SoFFin részvényenként 3 EUR névértéken megvásárolta a HRE által kibocsátott 20 millió új részvényt. Ily módon a HRE 60 millió EUR összeget kitevő tőkeinjekcióhoz, a SoFFin pedig a HRE tőkéjéből 8,65 %-os részesedéshez jutott. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte.

II.3.1.2.   2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatás

| (30) | 2009. június 2-án a HRE részvényesei úgy döntöttek, hogy új HRE-részvények kibocsátása révén 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióhoz jutnak. Az új részvényeket ezt követően a SoFFin vásárolta meg, amely így a HRE-ben 90 %-os részesedéssel rendelkezett. Az új részesedéseket 2009. június 8-án jegyezték be a cégjegyzékbe. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte. |
| --- | --- |

(30)

2009. június 2-án a HRE részvényesei úgy döntöttek, hogy új HRE-részvények kibocsátása révén 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióhoz jutnak. Az új részvényeket ezt követően a SoFFin vásárolta meg, amely így a HRE-ben 90 %-os részesedéssel rendelkezett. Az új részesedéseket 2009. június 8-án jegyezték be a cégjegyzékbe. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte.

II.3.1.3.   3 milliárd EUR összegű tőkejuttatás

| (31) | A 2009. október 26-án bejelentett összesen 3,0 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás összetétele az alábbiak szerint alakult:






  a) | 2 milliárd EUR összeget adtak a HRE holding és a PBB szabad tartalékába. A kisebbségi részvényesek kizárását (squeeze-out) követően a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság, illetve a SoFFin tulajdonába került. |
| --- | --- | --- |

(31)

A 2009. október 26-án bejelentett összesen 3,0 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás összetétele az alábbiak szerint alakult:

a)

2 milliárd EUR összeget adtak a HRE holding és a PBB szabad tartalékába. A kisebbségi részvényesek kizárását (squeeze-out) követően a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság, illetve a SoFFin tulajdonába került.

| b) | 1 milliárd EUR összeget a PBB-nek juttattak csendes betétként egy nyereségtől függő, évi 10 %-os szelvénynyel. |
| --- | --- |

b)

1 milliárd EUR összeget a PBB-nek juttattak csendes betétként egy nyereségtől függő, évi 10 %-os szelvénynyel.

| (32) | A 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatásról szóló szerződéseket 2009. november 16-án írták alá, a Bizottság pedig a tőkejuttatást 2009. november 13-án engedélyezte ideiglenesen. |
| --- | --- |

(32)

A 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatásról szóló szerződéseket 2009. november 16-án írták alá, a Bizottság pedig a tőkejuttatást 2009. november 13-án engedélyezte ideiglenesen.

II.3.1.4.   A maximum 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás

| (33) | A HRE szabad tartalékaiba fektetett legfeljebb 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót két részletre osztották:






  a) | 1,4 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (ezt a részletet 2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen engedélyezte, ezt követően a tőkeinjekciót végre is hajtották). |
| --- | --- | --- |

(33)

A HRE szabad tartalékaiba fektetett legfeljebb 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót két részletre osztották:

a)

1,4 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (ezt a részletet 2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen engedélyezte, ezt követően a tőkeinjekciót végre is hajtották).

| b) | Legfeljebb 450 millió EUR összegű tőkejuttatás. (A Bizottság erre a részletre vonatkozóan is ideiglenes engedélyt bocsátott ki 2010. május 19-én, az engedély azonban csak meghatározott körülmények fennállása esetén érvényes. (16) A tőkeinjekció ezen részét még nem hajtották végre, mert a megkövetelt körülmények ezidáig nem valósultak meg.) |
| --- | --- |

b)

Legfeljebb 450 millió EUR összegű tőkejuttatás. (A Bizottság erre a részletre vonatkozóan is ideiglenes engedélyt bocsátott ki 2010. május 19-én, az engedély azonban csak meghatározott körülmények fennállása esetén érvényes. (16) A tőkeinjekció ezen részét még nem hajtották végre, mert a megkövetelt körülmények ezidáig nem valósultak meg.)

| (34) | A HRE szerkezetátalakítási tervében megjelölt teljes tőkeigény tartalmazza az 1,85 milliárd EUR összegű tőkeinjekciót. A tőkeinjekció teljes összegéből 1,4 milliárd EUR összeget biztosítottak annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a szavatoló tőkére vonatkozó bankfelügyeleti előírásokat, továbbá hogy kockázati pufferrel rendelkezzenek. Az 1,4 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióról szóló szerződést 2010. május 20-án írták alá, az 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás fennmaradó részét, azaz 450 millió eurót pedig Németország szerint 2011 harmadik negyedévében teljesítik. |
| --- | --- |

(34)

A HRE szerkezetátalakítási tervében megjelölt teljes tőkeigény tartalmazza az 1,85 milliárd EUR összegű tőkeinjekciót. A tőkeinjekció teljes összegéből 1,4 milliárd EUR összeget biztosítottak annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a szavatoló tőkére vonatkozó bankfelügyeleti előírásokat, továbbá hogy kockázati pufferrel rendelkezzenek. Az 1,4 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióról szóló szerződést 2010. május 20-án írták alá, az 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás fennmaradó részét, azaz 450 millió eurót pedig Németország szerint 2011 harmadik negyedévében teljesítik.

II.3.1.5.   2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás

| (35) | 2010. szeptember 10-én Németország a HRE javára szóló legfeljebb 2,13 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be. 2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, hanem 2,08 milliárd EUR, és ezt a 2,08 milliárd EUR összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják. Németország szerint a 2,08 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatásra 2011 harmadik negyedévében kerül sor. A SoFFin a 2,08 milliárd eurót a HRE holding tőketartalékába betéti követelésként befizette, azzal a feltétellel, hogy az Európai Bizottság ahhoz hozzájárul. A HRE holding 2010. október 1-jével a betéti követelést átruházta az FMS-WM-re. |
| --- | --- |

(35)

2010. szeptember 10-én Németország a HRE javára szóló legfeljebb 2,13 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be. 2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, hanem 2,08 milliárd EUR, és ezt a 2,08 milliárd EUR összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják. Németország szerint a 2,08 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatásra 2011 harmadik negyedévében kerül sor. A SoFFin a 2,08 milliárd eurót a HRE holding tőketartalékába betéti követelésként befizette, azzal a feltétellel, hogy az Európai Bizottság ahhoz hozzájárul. A HRE holding 2010. október 1-jével a betéti követelést átruházta az FMS-WM-re.

II.3.2.   Kezességvállalások

II.3.2.1.   35 milliárd EUR összegű kezességvállalások

| (36) | 2008. november 13-án Németország 35 milliárd EUR összegű állami kezességvállalásokat nyújtott a HRE refinanszírozási szükségletének áthidalása céljából. A kezességvállalásokat a Bizottság 2008. október 2-án ideiglenesen engedélyezte. |
| --- | --- |

(36)

2008. november 13-án Németország 35 milliárd EUR összegű állami kezességvállalásokat nyújtott a HRE refinanszírozási szükségletének áthidalása céljából. A kezességvállalásokat a Bizottság 2008. október 2-án ideiglenesen engedélyezte.

| (37) | Ezek a kezességvállalások szolgáltak a Deutsche Bundesbank által nyújtott 20 milliárd EUR összegű likviditási kölcsön biztosítására, valamint a 15 milliárd EUR összegű, biztosítékkal fedezett azon kötvényeknek a biztosítására, amelyeket egy német pénzintézetekből álló konzorciumtól vettek át. |
| --- | --- |

(37)

Ezek a kezességvállalások szolgáltak a Deutsche Bundesbank által nyújtott 20 milliárd EUR összegű likviditási kölcsön biztosítására, valamint a 15 milliárd EUR összegű, biztosítékkal fedezett azon kötvényeknek a biztosítására, amelyeket egy német pénzintézetekből álló konzorciumtól vettek át.

| (38) | A HRE a 35 milliárd EUR összegű kezességvállalásokért az államnak alapdíjból és teljesítményalapú díjból álló ellentételezést fizetett. Az alapdíj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1 %-át, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,5 %-át jelentette évente. A teljesítményalapú díj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1,25 %-a, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,25 %-a volt évente. |
| --- | --- |

(38)

A HRE a 35 milliárd EUR összegű kezességvállalásokért az államnak alapdíjból és teljesítményalapú díjból álló ellentételezést fizetett. Az alapdíj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1 %-át, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,5 %-át jelentette évente. A teljesítményalapú díj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1,25 %-a, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,25 %-a volt évente.

II.3.2.2.   52 milliárd EUR összegű kezességvállalások

| (39) | 2008. november és 2009. február között a HRE összesen 52 milliárd EUR összegű kezességvállalást kapott a SoFFin-tól a jóváhagyott német bankmentési terv alapján. (17) |
| --- | --- |

(39)

2008. november és 2009. február között a HRE összesen 52 milliárd EUR összegű kezességvállalást kapott a SoFFin-tól a jóváhagyott német bankmentési terv alapján. (17)

| (40) | A HRE a kezességvállalásnak a kötvények biztosítékkal való fedezése érdekében igénybe vett részéért 0,5 %-os jutalékot, míg a kezességvállalások igénybe nem vett részéért 0,1 %-os rendelkezésre állási jutalékot fizetett. |
| --- | --- |

(40)

A HRE a kezességvállalásnak a kötvények biztosítékkal való fedezése érdekében igénybe vett részéért 0,5 %-os jutalékot, míg a kezességvállalások igénybe nem vett részéért 0,1 %-os rendelkezésre állási jutalékot fizetett.

II.3.2.3.   8 milliárd EUR összegű kezességvállalás

| (41) | A 2009. december 23-án lejáró biztosítékkal fedezett banki kötvényeket a SoFFin egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalással váltotta fel, amelyet a Bizottság 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett. |
| --- | --- |

(41)

A 2009. december 23-án lejáró biztosítékkal fedezett banki kötvényeket a SoFFin egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalással váltotta fel, amelyet a Bizottság 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett.

| (42) | A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni. |
| --- | --- |

(42)

A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni.

II.3.2.4.   10 milliárd EUR összegű kezességvállalás

| (43) | A legfeljebb egy évre szóló és a Bizottság által 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett, a SoFFin által nyújtott 10 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra a HRE likviditási szükségletének fedezése miatt volt szükség. |
| --- | --- |

(43)

A legfeljebb egy évre szóló és a Bizottság által 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett, a SoFFin által nyújtott 10 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra a HRE likviditási szükségletének fedezése miatt volt szükség.

| (44) | A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni. |
| --- | --- |

(44)

A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni.

II.3.2.5.   20 milliárd EUR összegű kezességvállalás

| (45) | A HRE-nek további, 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciára volt szüksége a tőkepiacon, valamint a tőzsdei határidős kamatlábügyletek piacán bekövetkezett azon kedvezőtlen fejlemények miatt, amelyekkel a HRE-nek az eszközöknek az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásáig kellett megbirkóznia. A kezességvállalást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte. |
| --- | --- |

(45)

A HRE-nek további, 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciára volt szüksége a tőkepiacon, valamint a tőzsdei határidős kamatlábügyletek piacán bekövetkezett azon kedvezőtlen fejlemények miatt, amelyekkel a HRE-nek az eszközöknek az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásáig kellett megbirkóznia. A kezességvállalást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte.

| (46) | A HRE évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie. |
| --- | --- |

(46)

A HRE évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie.

II.3.2.6.   A maximum 20 milliárd EUR összegű kezességvállalás

| (47) | Egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű settlement garanciára volt szükség, mivel az eszközöknek a követeléskezelő társaságra való átruházásával kapcsolatos összetett technikai eljárást illetően még mindig voltak bizonytalanságok. A Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte a kezességvállalást. |
| --- | --- |

(47)

Egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű settlement garanciára volt szükség, mivel az eszközöknek a követeléskezelő társaságra való átruházásával kapcsolatos összetett technikai eljárást illetően még mindig voltak bizonytalanságok. A Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte a kezességvállalást.

| (48) | A HRE a SoFFin-nak évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie. |
| --- | --- |

(48)

A HRE a SoFFin-nak évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie.

II.3.3.   Az eszközök átruházása a követeléskezelő társaságra

| (49) | 2010. szeptember 10-én Németország továbbá bejelentette, hogy az FMS-WM-re ruházza át meghatározott eszközeinek nominálértékét körülbelül 210 milliárd EUR összegben, valamint származtatott ügyleteinek nominálértékét körülbelül 280 milliárd EUR összegben. Az FMS-WM az igazgatóság 2010. július 8-i határozata értelmében a német Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [a pénzügyipiac-stabilizációs alapról szóló törvény] (FMStFG 8a. §) alapján jött létre. Az FMS-WM a HRE konszern azon eszközeit és származtatott ügyleteit kezeli, amelyeket azért vett át a HRE-től, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatot rejtettek magukban, és aránytalan tőketerhet jelentettek. Az FMS-WM a HRE-től függetlenül működik, és a SoFFin veszteségkiegyenlítési kötelezettsége védi, banki engedéllyel azonban nem rendelkezik. Ennek eredményeként a HRE több eszközét csak szintetikusan lehetett átruházni, a specifikus körülményektől függően pedig különböző transzfermechanizmusok kerültek kidolgozásra annak érdekében, hogy a PBB, illetve a HRE konszern számára hasonló szabályozói tőkeátvételi hatást lehessen elérni. |
| --- | --- |

(49)

2010. szeptember 10-én Németország továbbá bejelentette, hogy az FMS-WM-re ruházza át meghatározott eszközeinek nominálértékét körülbelül 210 milliárd EUR összegben, valamint származtatott ügyleteinek nominálértékét körülbelül 280 milliárd EUR összegben. Az FMS-WM az igazgatóság 2010. július 8-i határozata értelmében a német Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [a pénzügyipiac-stabilizációs alapról szóló törvény] (FMStFG 8a. §) alapján jött létre. Az FMS-WM a HRE konszern azon eszközeit és származtatott ügyleteit kezeli, amelyeket azért vett át a HRE-től, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatot rejtettek magukban, és aránytalan tőketerhet jelentettek. Az FMS-WM a HRE-től függetlenül működik, és a SoFFin veszteségkiegyenlítési kötelezettsége védi, banki engedéllyel azonban nem rendelkezik. Ennek eredményeként a HRE több eszközét csak szintetikusan lehetett átruházni, a specifikus körülményektől függően pedig különböző transzfermechanizmusok kerültek kidolgozásra annak érdekében, hogy a PBB, illetve a HRE konszern számára hasonló szabályozói tőkeátvételi hatást lehessen elérni.

| (50) | Az átruházást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte. Ezen intézkedés során a nem stratégiai jellegű és nem teljesítő eszközöket, így az államkötvényeket vagy a nem teljesítő ingatlanhiteleket (vagy a (49) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint csupán a szabályozói tőkeszükségletüket) egy államilag támogatott társaságra ruházták át abból a célból, hogy a társaság azokat az évek folyamán kezelje. Az átruházott nem stratégiai jellegű eszközökhöz tartoztak azok is, amelyeket a fedezett kötvények biztosítására nem lehet felhasználni. |
| --- | --- |

(50)

Az átruházást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte. Ezen intézkedés során a nem stratégiai jellegű és nem teljesítő eszközöket, így az államkötvényeket vagy a nem teljesítő ingatlanhiteleket (vagy a (49) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint csupán a szabályozói tőkeszükségletüket) egy államilag támogatott társaságra ruházták át abból a célból, hogy a társaság azokat az évek folyamán kezelje. Az átruházott nem stratégiai jellegű eszközökhöz tartoztak azok is, amelyeket a fedezett kötvények biztosítására nem lehet felhasználni.

| (51) | Az átruházásra ténylegesen 2010. szeptember 30-án került sor, ezen a napon az átruházásra kijelölt portfólió könyv szerinti értéke az amortizációt nem számítva 173 milliárd eurónak felelt meg. Összhangban a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményével (impaired-asset közlemény vagy IAC) (18) a Bizottság külső szakértőket kért fel, akiknek a portfólió értékelésében, a támogatási elemek vizsgálatában, valamint annak a kérdésnek a megválaszolásában kellett segítséget nyújtaniuk, hogy az átruházáskor a tényleges gazdasági értéknél magasabb értéket vettek-e alapul, és ha igen, akkor mennyivel magasabbat. Az IAC előírásainak megfelelően Németország is külső szakértőt bízott meg a független értékelés összeállításával. |
| --- | --- |

(51)

Az átruházásra ténylegesen 2010. szeptember 30-án került sor, ezen a napon az átruházásra kijelölt portfólió könyv szerinti értéke az amortizációt nem számítva 173 milliárd eurónak felelt meg. Összhangban a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményével (impaired-asset közlemény vagy IAC) (18) a Bizottság külső szakértőket kért fel, akiknek a portfólió értékelésében, a támogatási elemek vizsgálatában, valamint annak a kérdésnek a megválaszolásában kellett segítséget nyújtaniuk, hogy az átruházáskor a tényleges gazdasági értéknél magasabb értéket vettek-e alapul, és ha igen, akkor mennyivel magasabbat. Az IAC előírásainak megfelelően Németország is külső szakértőt bízott meg a független értékelés összeállításával.

| (52) | A portfólió földrajzilag eltérő fekvésű kereskedelmi ingatlanok ingatlanhiteleit tartalmazta körülbelül 30 milliárd EUR értékben, amely hitelek lényegében irodaépületek és bevásárlóközpontok finanszírozására szolgáltak, viszonylag rövid futamidejűek (3 év) voltak, de gyengébb hitelminőséggel rendelkeztek. |
| --- | --- |

(52)

A portfólió földrajzilag eltérő fekvésű kereskedelmi ingatlanok ingatlanhiteleit tartalmazta körülbelül 30 milliárd EUR értékben, amely hitelek lényegében irodaépületek és bevásárlóközpontok finanszírozására szolgáltak, viszonylag rövid futamidejűek (3 év) voltak, de gyengébb hitelminőséggel rendelkeztek.

| (53) | A portfólió nem kereskedelmi ingatlanokkal foglalkozó része közfinanszírozásból, illetve közintézményeknek és közszolgáltatóknak kibocsátott kötvényekből, valamint az ezeknek nyújtott kölcsönökből tevődött össze. Ezen üzleti tevékenység nagy részét a sztenderd kötvények (plain vanilla kötvények) tették ki, de ide tartoztak a „strukturált hiteleszközök” (31 milliárd EUR) és az államkötvények (30 milliárd EUR) is. A portfólió ezen részébe tartozó eszközök minősége lényegesen jobb volt, mint a kereskedelmi ingatlanhitelek minősége. Tekintettel azonban arra, hogy az értékpapírok hosszú futamidővel rendelkeztek, és a piacon jegyzett hitelkockázati felár a felvásárlásukat követően megemelkedett, a piaci ár jelentős mértékű csökkenését kellett elkönyvelni ezen a területen is. |
| --- | --- |

(53)

A portfólió nem kereskedelmi ingatlanokkal foglalkozó része közfinanszírozásból, illetve közintézményeknek és közszolgáltatóknak kibocsátott kötvényekből, valamint az ezeknek nyújtott kölcsönökből tevődött össze. Ezen üzleti tevékenység nagy részét a sztenderd kötvények (plain vanilla kötvények) tették ki, de ide tartoztak a „strukturált hiteleszközök” (31 milliárd EUR) és az államkötvények (30 milliárd EUR) is. A portfólió ezen részébe tartozó eszközök minősége lényegesen jobb volt, mint a kereskedelmi ingatlanhitelek minősége. Tekintettel azonban arra, hogy az értékpapírok hosszú futamidővel rendelkeztek, és a piacon jegyzett hitelkockázati felár a felvásárlásukat követően megemelkedett, a piaci ár jelentős mértékű csökkenését kellett elkönyvelni ezen a területen is.

| (54) | A Bizottság szakértői arra az eredményre jutottak, hogy több más állami támogatással ellentétben a komplex kereskedelmi ingatlanhitelek és strukturált hiteleszközök (lényegében diákhitelek értékpapírosítása, állami hitelek értékpapírosítása és a total return swap ügyletből származó 5 milliárd EUR) összességében biztonságosnak tekinthetőek. Ezekben a kategóriákban alacsony veszteségekkel számoltak, bár a veszteségeket a német szakértők által megállapítottnál nagyobb összegre becsülték a készpénz kötvényeknek (cash bonds) a Halcyon és Pegazus struktúrákban történő értékelése, valamint a total return swap ügylet negatív bázisa és a vele járó finanszírozási költségek miatt. A plain vanilla kötvényeket ellenben szorosan a paritáshoz igazított swap-értéken, és így magasan a tényleges gazdasági érték felett ruházták át. Ezenkívül olyan piacokon kereskedtek velük, amelyeket nem érintett különösebben az értékvesztés, így a tényleges gazdasági értéküknek amúgy is körülbelül a piaci értéküknek kellett volna megfelelnie. A Bizottság szakértői ezért arra az eredményre jutottak, hogy a szóban forgó portfóliórész tényleges gazdasági értéke (real economic value – REV) lényegesen alacsonyabb, mint az az érték, amelyen a HRE a portfóliórészt az FMS-WM-re átruházta. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság szakértői arra az eredményre jutottak, hogy több más állami támogatással ellentétben a komplex kereskedelmi ingatlanhitelek és strukturált hiteleszközök (lényegében diákhitelek értékpapírosítása, állami hitelek értékpapírosítása és a total return swap ügyletből származó 5 milliárd EUR) összességében biztonságosnak tekinthetőek. Ezekben a kategóriákban alacsony veszteségekkel számoltak, bár a veszteségeket a német szakértők által megállapítottnál nagyobb összegre becsülték a készpénz kötvényeknek (cash bonds) a Halcyon és Pegazus struktúrákban történő értékelése, valamint a total return swap ügylet negatív bázisa és a vele járó finanszírozási költségek miatt. A plain vanilla kötvényeket ellenben szorosan a paritáshoz igazított swap-értéken, és így magasan a tényleges gazdasági érték felett ruházták át. Ezenkívül olyan piacokon kereskedtek velük, amelyeket nem érintett különösebben az értékvesztés, így a tényleges gazdasági értéküknek amúgy is körülbelül a piaci értéküknek kellett volna megfelelnie. A Bizottság szakértői ezért arra az eredményre jutottak, hogy a szóban forgó portfóliórész tényleges gazdasági értéke (real economic value – REV) lényegesen alacsonyabb, mint az az érték, amelyen a HRE a portfóliórészt az FMS-WM-re átruházta.

| (55) | A derivatíva-portfólió esetében a Bizottság szakértőinek eredményei nagyrészt megegyeztek azokkal az eredményekkel, amelyeket Németország szakértői állapítottak meg. Ezenkívül a hitelkockázat ellenértékét valamivel magasabban jelölték meg, mint a német szakértők, és figyelembe vettek néhány, a mintájukból származó adatot, valamint a „működési kockázatokra” irányuló általános terhelést, mivel a fedezetek általános hatékonyságánál a hiányokat illetően óvatos feltevésekre alapoztak. |
| --- | --- |

(55)

A derivatíva-portfólió esetében a Bizottság szakértőinek eredményei nagyrészt megegyeztek azokkal az eredményekkel, amelyeket Németország szakértői állapítottak meg. Ezenkívül a hitelkockázat ellenértékét valamivel magasabban jelölték meg, mint a német szakértők, és figyelembe vettek néhány, a mintájukból származó adatot, valamint a „működési kockázatokra” irányuló általános terhelést, mivel a fedezetek általános hatékonyságánál a hiányokat illetően óvatos feltevésekre alapoztak.

| (56) | Az alábbi táblázat a bizottsági szakértők eredményeit foglalja össze.










  (milliárd EUR-ban) |
| --- | --- |
| Portfólió | Névérték | Átvételi érték (ÁÉ) | Δ REV – ÁÉ
  (Németország számadatai) | Δ REV – ÁÉ
  (a Bizottság szakértőinek számadatai) | Különbség
  (Bizottság/Németország) |
| Kötvények | 83,444 | 93,960 | –0,902 | –7,590 | –6,688 |
| Strukturált hitelek | 31,199 | 30,111 | –0,765 | –1,981 | –1,216 |
| Kereskedelmi ingatlanhitelek | 26,312 | 23,874 | –1,211 | –2,800 | –1,589 |
| Nem kereskedelmi ingatlanhitelek | 29,834 | 31,115 | –0,222 | –1,084 | –0,862 |
| Derivatívák | 280,255 | –13,106 | –2,149/
  –2,531 | –2,786 | –0,255 |
| Összesen | 451,044 | 165,954 | –5,249/
  –5,631 | –16,241 | –10,610 |

(56)

Az alábbi táblázat a bizottsági szakértők eredményeit foglalja össze.

(milliárd EUR-ban)

Portfólió

Névérték

Átvételi érték (ÁÉ)

Δ REV – ÁÉ

(Németország számadatai)

Δ REV – ÁÉ

(a Bizottság szakértőinek számadatai)

Különbség

(Bizottság/Németország)

Kötvények

83,444

93,960

–0,902

–7,590

–6,688

Strukturált hitelek

31,199

30,111

–0,765

–1,981

–1,216

Kereskedelmi ingatlanhitelek

26,312

23,874

–1,211

–2,800

–1,589

Nem kereskedelmi ingatlanhitelek

29,834

31,115

–0,222

–1,084

–0,862

Derivatívák

280,255

–13,106

–2,149/

–2,531

–2,786

–0,255

Összesen

451,044

165,954

–5,249/

–5,631

–16,241

–10,610

| (57) | Ennek megfelelően a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti különbségként meghatározott támogatási összeget, amely az IAC alapján eleve összeegyeztethetetlen a belső piaccal, a szakértők körülbelül 16,2 milliárd EUR összegben jelölték meg. A teljes támogatási összeg, azaz az átvételi érték és a piaci érték közötti különbség csak nehezen becsülhető meg, mivel a portfólió hitelrészére vonatkozóan nem áll rendelkezésre elegendő könnyen hozzáférhető piaci ár. Abban a szélsőséges esetben, ha a kötvények piaci értéke nullán állna, a teljes támogatási összeg 90 milliárd EUR összeget tenne ki. Ha a kötvényekkel úgy kereskednének, mint a likvid kötvényekkel – azokhoz hasonló futamidővel és hitelminőséggel –, a támogatási összeg körülbelül 20 milliárd EUR lenne. |
| --- | --- |

(57)

Ennek megfelelően a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti különbségként meghatározott támogatási összeget, amely az IAC alapján eleve összeegyeztethetetlen a belső piaccal, a szakértők körülbelül 16,2 milliárd EUR összegben jelölték meg. A teljes támogatási összeg, azaz az átvételi érték és a piaci érték közötti különbség csak nehezen becsülhető meg, mivel a portfólió hitelrészére vonatkozóan nem áll rendelkezésre elegendő könnyen hozzáférhető piaci ár. Abban a szélsőséges esetben, ha a kötvények piaci értéke nullán állna, a teljes támogatási összeg 90 milliárd EUR összeget tenne ki. Ha a kötvényekkel úgy kereskednének, mint a likvid kötvényekkel – azokhoz hasonló futamidővel és hitelminőséggel –, a támogatási összeg körülbelül 20 milliárd EUR lenne.

II.4.   A mélyreható vizsgálat megindításának és kiterjesztésének okai

| (58) | 2009. május 7-én a Bizottság mélyreható vizsgálatot indított a HRE javára nyújtott állami támogatás ügyében, amely vizsgálat lényegében amiatt indult, mert a Bizottságnak különösen a HRE refinanszírozási stratégiája és refinanszírozási szükséglete alapján kétségei merültek fel a HRE életképességét illetően. Az eredeti szerkezetátalakítási tervben, amelyet 2009. április 1-jén nyújtottak be a Bizottságnak, a HRE pénzügyi nehézségeinek okaként csak külső tényezőket jelöltek meg, ezenkívül a mérlegfőösszegnek csupán 25 %-kal való csökkentését célozták meg, ami azt jelenti, hogy a refinanszírozás volumene magas maradt volna. A HRE úgy tervezte, hogy a konszern mérlegfőösszegének csökkentését az eszközök piacon való eladásával hajtja végre, és nem az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházása útján. A szerkezetátalakítási tervben többek között az alacsony árréssel működő közfinanszírozást jelölték meg a HRE egyik fő tevékenységeként, a szerkezetátalakítási terv azonban szinte alig tartalmazott információt a szerkezetátalakítási folyamathoz nélkülözhetetlen kérdésekről, így az IT-rendszerek átalakításáról és integrációjáról. Ezenkívül a Bizottságnak akkor afelől is kétségei voltak, hogy a lehetséges versenytorzulások csökkentése érdekében tervezett intézkedések elegendőek, továbbá hogy a terhek megfelelő megosztása biztosítva lesz. |
| --- | --- |

(58)

2009. május 7-én a Bizottság mélyreható vizsgálatot indított a HRE javára nyújtott állami támogatás ügyében, amely vizsgálat lényegében amiatt indult, mert a Bizottságnak különösen a HRE refinanszírozási stratégiája és refinanszírozási szükséglete alapján kétségei merültek fel a HRE életképességét illetően. Az eredeti szerkezetátalakítási tervben, amelyet 2009. április 1-jén nyújtottak be a Bizottságnak, a HRE pénzügyi nehézségeinek okaként csak külső tényezőket jelöltek meg, ezenkívül a mérlegfőösszegnek csupán 25 %-kal való csökkentését célozták meg, ami azt jelenti, hogy a refinanszírozás volumene magas maradt volna. A HRE úgy tervezte, hogy a konszern mérlegfőösszegének csökkentését az eszközök piacon való eladásával hajtja végre, és nem az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházása útján. A szerkezetátalakítási tervben többek között az alacsony árréssel működő közfinanszírozást jelölték meg a HRE egyik fő tevékenységeként, a szerkezetátalakítási terv azonban szinte alig tartalmazott információt a szerkezetátalakítási folyamathoz nélkülözhetetlen kérdésekről, így az IT-rendszerek átalakításáról és integrációjáról. Ezenkívül a Bizottságnak akkor afelől is kétségei voltak, hogy a lehetséges versenytorzulások csökkentése érdekében tervezett intézkedések elegendőek, továbbá hogy a terhek megfelelő megosztása biztosítva lesz.

| (59) | A mélyreható vizsgálatot 2009. november 13-án az alábbi okok miatt kiterjesztették:






  a) | a HRE javára megvalósított újabb állami intézkedések, azaz egy 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (30) preambulumbekezdés), egy 3 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (31) és (32) preambulumbekezdés), egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (41) és (42) preambulumbekezdés), egy 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (43) és (44) preambulumbekezdés), valamint egy lehetséges felszámolási megoldás refinanszírozásához nyújtott 2 milliárd EUR (19) összegű kezességvállalás, továbbá ezeken az intézkedéseken kívül összesen 4 milliárd EUR összegig terjedő tőkeinjekciókat (az alábbi felosztásban: a (33) és (34) preambulumbekezdésben kifejtett 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás és a (35) preambulumbekezdésben említett 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás) kellett végrehajtani; valamint |
| --- | --- | --- |

(59)

A mélyreható vizsgálatot 2009. november 13-án az alábbi okok miatt kiterjesztették:

a)

a HRE javára megvalósított újabb állami intézkedések, azaz egy 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (30) preambulumbekezdés), egy 3 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (31) és (32) preambulumbekezdés), egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (41) és (42) preambulumbekezdés), egy 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (43) és (44) preambulumbekezdés), valamint egy lehetséges felszámolási megoldás refinanszírozásához nyújtott 2 milliárd EUR (19) összegű kezességvállalás, továbbá ezeken az intézkedéseken kívül összesen 4 milliárd EUR összegig terjedő tőkeinjekciókat (az alábbi felosztásban: a (33) és (34) preambulumbekezdésben kifejtett 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás és a (35) preambulumbekezdésben említett 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás) kellett végrehajtani; valamint

| b) | a Bizottságnak kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések összhangban voltak a Bizottságnak „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleményével (20) (közlemény a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről). |
| --- | --- |

b)

a Bizottságnak kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések összhangban voltak a Bizottságnak „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleményével (20) (közlemény a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről).

| (60) | 2010. szeptember 24-én a mélyreható vizsgálatot az alábbi okok miatt ismételten kiterjesztették:






  a) | a HRE javára újabb állami intézkedéseket kellett végrehajtani, ebben az esetben egy 20 milliárd EUR összegű kezességvállalásról (lásd (45) és (46) preambulumbekezdés), egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű újabb kezességvállalásról (lásd (47) és (48) preambulumbekezdés), valamint az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházásáról (lásd (49) preambulumbekezdéstől az (57) preambulumbekezdésig) volt szó, továbbá |
| --- | --- | --- |

(60)

2010. szeptember 24-én a mélyreható vizsgálatot az alábbi okok miatt ismételten kiterjesztették:

a)

a HRE javára újabb állami intézkedéseket kellett végrehajtani, ebben az esetben egy 20 milliárd EUR összegű kezességvállalásról (lásd (45) és (46) preambulumbekezdés), egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű újabb kezességvállalásról (lásd (47) és (48) preambulumbekezdés), valamint az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházásáról (lásd (49) preambulumbekezdéstől az (57) preambulumbekezdésig) volt szó, továbbá

| b) | a Bizottságnak kétségei voltak abban a tekintetben, hogy az eszközátvételi intézkedés – különösen az átláthatóságot, az értékelést, a tehermegosztást és az ellentételezést illetően – megfelel-e az IAC előírásainak, ezen túlmenően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem történt meg annak a megfelelő bizonyítása, hogy a szerkezetátalakítási terv révén az életképesség helyreállítását, a megfelelő tehermegosztást és a lehetséges versenytorzulások megfelelő csökkentését biztosítani lehet. |
| --- | --- |

b)

a Bizottságnak kétségei voltak abban a tekintetben, hogy az eszközátvételi intézkedés – különösen az átláthatóságot, az értékelést, a tehermegosztást és az ellentételezést illetően – megfelel-e az IAC előírásainak, ezen túlmenően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem történt meg annak a megfelelő bizonyítása, hogy a szerkezetátalakítási terv révén az életképesség helyreállítását, a megfelelő tehermegosztást és a lehetséges versenytorzulások megfelelő csökkentését biztosítani lehet.

II.5.   A szerkezetátalakítási terv fő pontjai

| (61) | Németország 2009. április 1-jén jelentette be a HRE szerkezetátalakítási tervének első tervezetét, és többszöri módosítást követően 2011. június 14-én nyújtotta be a Bizottságnak a terv végső aktualizálását. Jelen határozat minden további utalása a 2011. június 14-i végső változatra vonatkozik, kivéve, ha a határozat valamelyik másik tervet nevezi meg. |
| --- | --- |

(61)

Németország 2009. április 1-jén jelentette be a HRE szerkezetátalakítási tervének első tervezetét, és többszöri módosítást követően 2011. június 14-én nyújtotta be a Bizottságnak a terv végső aktualizálását. Jelen határozat minden további utalása a 2011. június 14-i végső változatra vonatkozik, kivéve, ha a határozat valamelyik másik tervet nevezi meg.

| (62) | A szerkezetátalakítási terv szerint, miután a HRE értékvesztett eszközeit 210 milliárd EUR névértéken átruházta az FMS-WM követeléskezelő társaságra, és ily módon megszabadult azoktól, a HRE a tevékenységeit úgy fogja megtervezni, hogy fő bankja, a PBB megbízható finanszírozási koncepció és jobb belső ellenőrzés alapján működhessen. A HRE a jövőben a tevékenységeit sokkal kevésbé széles körben fogja kifejteni, mint a válság előtt, ez vonatkozik a mérlegfőösszegre, az új üzletek volumenére, a személyi állományra, a fióküzletek hálózatára, valamint a HRE regionális prioritásaira is. |
| --- | --- |

(62)

A szerkezetátalakítási terv szerint, miután a HRE értékvesztett eszközeit 210 milliárd EUR névértéken átruházta az FMS-WM követeléskezelő társaságra, és ily módon megszabadult azoktól, a HRE a tevékenységeit úgy fogja megtervezni, hogy fő bankja, a PBB megbízható finanszírozási koncepció és jobb belső ellenőrzés alapján működhessen. A HRE a jövőben a tevékenységeit sokkal kevésbé széles körben fogja kifejteni, mint a válság előtt, ez vonatkozik a mérlegfőösszegre, az új üzletek volumenére, a személyi állományra, a fióküzletek hálózatára, valamint a HRE regionális prioritásaira is.

| (63) | Figyelmen kívül hagyva a megszűnő és a szintetikusan az FMS-WM-re átruházott tételeket, a válság előtti időszakhoz viszonyítva a PBB stratégiai mérlegfőösszege 2011 végére a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának fog megfelelni. Az ingatlanfinanszírozás terén az új ügyleteket a válság előtti szint 30 %-ára csökkentik (2007-ben a kereskedelmi ingatlanok finanszírozása esetében a HRE új ügyletei 32,1 milliárd EUR összeget tettek ki). A személyi állományban mintegy 30 %-os leépítést hajtottak végre, és a HRE-nek a válság előtt hivatalban lévő teljes igazgatóságát lecserélték. Több mint harminc részesedést – amelyek egyharmada Európán kívüli országokban volt – eladtak vagy felszámoltak, illetve azok jelenleg felszámolás alatt állnak, valamint 32 képviseletből 26-ot bezártak. Ezenkívül mintegy 180 millió eurós pénzügyi forrással elindult a „New Evolution” elnevezésű többéves projekt, amelynek célja az egész konszernt illetően az IT-környezet átalakítása. |
| --- | --- |

(63)

Figyelmen kívül hagyva a megszűnő és a szintetikusan az FMS-WM-re átruházott tételeket, a válság előtti időszakhoz viszonyítva a PBB stratégiai mérlegfőösszege 2011 végére a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának fog megfelelni. Az ingatlanfinanszírozás terén az új ügyleteket a válság előtti szint 30 %-ára csökkentik (2007-ben a kereskedelmi ingatlanok finanszírozása esetében a HRE új ügyletei 32,1 milliárd EUR összeget tettek ki). A személyi állományban mintegy 30 %-os leépítést hajtottak végre, és a HRE-nek a válság előtt hivatalban lévő teljes igazgatóságát lecserélték. Több mint harminc részesedést – amelyek egyharmada Európán kívüli országokban volt – eladtak vagy felszámoltak, illetve azok jelenleg felszámolás alatt állnak, valamint 32 képviseletből 26-ot bezártak. Ezenkívül mintegy 180 millió eurós pénzügyi forrással elindult a „New Evolution” elnevezésű többéves projekt, amelynek célja az egész konszernt illetően az IT-környezet átalakítása.

| (64) | A PBB a továbbiakban két stratégiai üzletágban, az ingatlanfinanszírozás és a közbefektetések finanszírozása terén fejti ki tevékenységét. Mindkét terület olyan eszközökre korlátozódik, amelyek a német fedezett kötvények – jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények – szempontjából számításba jönnek. Az összes többi üzleti tevékenységet, így különösen a közfinanszírozást, az infrastruktúra-finanszírozást, a tőkepiaci ügyleteket és a vagyonkezelést a PBB a jövőben nem gyakorolja. |
| --- | --- |

(64)

A PBB a továbbiakban két stratégiai üzletágban, az ingatlanfinanszírozás és a közbefektetések finanszírozása terén fejti ki tevékenységét. Mindkét terület olyan eszközökre korlátozódik, amelyek a német fedezett kötvények – jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények – szempontjából számításba jönnek. Az összes többi üzleti tevékenységet, így különösen a közfinanszírozást, az infrastruktúra-finanszírozást, a tőkepiaci ügyleteket és a vagyonkezelést a PBB a jövőben nem gyakorolja.

| (65) | A HRE holding másik két leányvállalatát illetően az alábbiakat határozták meg: a DEPFA Bank plc. a jelen határozat kézbesítésének napjától megszűnik, és nem fejt ki több tevékenységet, ez vonatkozik továbbá a leányvállalataira is. A HRE Finance fa. felszámolás alatt áll, és szintén nem fejt ki több tevékenységet. |
| --- | --- |

(65)

A HRE holding másik két leányvállalatát illetően az alábbiakat határozták meg: a DEPFA Bank plc. a jelen határozat kézbesítésének napjától megszűnik, és nem fejt ki több tevékenységet, ez vonatkozik továbbá a leányvállalataira is. A HRE Finance fa. felszámolás alatt áll, és szintén nem fejt ki több tevékenységet.

| (66) | Németország szerint az az alapvető döntés, miszerint a HRE konzervatívabb üzleti stratégiát követ, és kiemelt finanszírozási forrásként német fedezett kötvényekre – Pfandbriefe (jelzálogkötvények) – koncentrál, a hitelügyletek minőségi javulását mutatja, mivel ezek a német Pfandbriefgesetz [a német fedezett kötvényekről szóló törvény] hatálya alá tartoznak, amely törvény különleges követelményeket támaszt a kockázatkezelés, -felügyelet és -ellenőrzés tekintetében, valamint olyan védelmi intézkedéseket tartalmaz, mint a hitelérték arány korlátozása. Ez a finanszírozási stratégia jelentős mértékben csökkenti a HRE korábbi függőségét a bankközi pénzpiactól, és mindenekelőtt a fedezett kötvények kiadása előtti tárolási szakaszra (warehousing-phase) korlátozódik. |
| --- | --- |

(66)

Németország szerint az az alapvető döntés, miszerint a HRE konzervatívabb üzleti stratégiát követ, és kiemelt finanszírozási forrásként német fedezett kötvényekre – Pfandbriefe (jelzálogkötvények) – koncentrál, a hitelügyletek minőségi javulását mutatja, mivel ezek a német Pfandbriefgesetz [a német fedezett kötvényekről szóló törvény] hatálya alá tartoznak, amely törvény különleges követelményeket támaszt a kockázatkezelés, -felügyelet és -ellenőrzés tekintetében, valamint olyan védelmi intézkedéseket tartalmaz, mint a hitelérték arány korlátozása. Ez a finanszírozási stratégia jelentős mértékben csökkenti a HRE korábbi függőségét a bankközi pénzpiactól, és mindenekelőtt a fedezett kötvények kiadása előtti tárolási szakaszra (warehousing-phase) korlátozódik.

III.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (67) | Harmadik felektől az alábbiakban összefoglalt észrevételek érkeztek be a Bizottsághoz:






  a) | A német Pfandbriefbankok szövetsége (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) 2009. novemberi észrevételének összefoglalása:






  — | A vdp meg van győződve arról, hogy a fedezett kötvények fedezetéül alkalmas üzleti tevékenységre irányuló üzleti modell sikeresnek ígérkezik, valamint állami kezességvállalások nélkül képes biztosítani egy bank hosszú távú túlélési képességét és életképességét. |
| --- | --- | --- | --- |

(67)

Harmadik felektől az alábbiakban összefoglalt észrevételek érkeztek be a Bizottsághoz:

a)

A német Pfandbriefbankok szövetsége (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) 2009. novemberi észrevételének összefoglalása:

—

A vdp meg van győződve arról, hogy a fedezett kötvények fedezetéül alkalmas üzleti tevékenységre irányuló üzleti modell sikeresnek ígérkezik, valamint állami kezességvállalások nélkül képes biztosítani egy bank hosszú távú túlélési képességét és életképességét.

| b) | A Heisse Kursawe Eversheds 2009. novemberi észrevételének összefoglalása:






  — | A Heisse Kursawe Eversheds azon a véleményen van, hogy a támogatás nyújtása sérti egyes részvényesek jogait, a HRE összes részvényének a SoFFin általi tervezett átvétele a kisebbségi részvényesek kizárásával (squeeze-out) újabb állami támogatást jelent, továbbá a kizárás nem megengedett, és a tőke szabad mozgásának elvébe ütközik. |
| --- | --- | --- |

b)

A Heisse Kursawe Eversheds 2009. novemberi észrevételének összefoglalása:

—

A Heisse Kursawe Eversheds azon a véleményen van, hogy a támogatás nyújtása sérti egyes részvényesek jogait, a HRE összes részvényének a SoFFin általi tervezett átvétele a kisebbségi részvényesek kizárásával (squeeze-out) újabb állami támogatást jelent, továbbá a kizárás nem megengedett, és a tőke szabad mozgásának elvébe ütközik.

| c) | A Heisse Kursawe Eversheds 2010. februári észrevételének összefoglalása:






  — | Ezenkívül a Heisse Kursawe Eversheds előadja, hogy a kisebbségi részvényesek kizárása (squeeze-out) az EUMSZ 107. cikkének f) pontja értelmében állami támogatásnak minősül, az ilyen támogatás sérti a tőke szabad mozgását, valamint a HRE-nek nyújtott állami támogatásokat csak abban az esetben lehetne engedélyezni, ha a HRE egy fenntartható szerkezetátalakítási terv alapján folytatja tovább a tevékenységét. |
| --- | --- | --- |

c)

A Heisse Kursawe Eversheds 2010. februári észrevételének összefoglalása:

—

Ezenkívül a Heisse Kursawe Eversheds előadja, hogy a kisebbségi részvényesek kizárása (squeeze-out) az EUMSZ 107. cikkének f) pontja értelmében állami támogatásnak minősül, az ilyen támogatás sérti a tőke szabad mozgását, valamint a HRE-nek nyújtott állami támogatásokat csak abban az esetben lehetne engedélyezni, ha a HRE egy fenntartható szerkezetátalakítási terv alapján folytatja tovább a tevékenységét.

| d) | Bohdan Kalwarowskyj 2010. februári észrevételének összefoglalása:






  — | Kalwarowskyj úr véleménye szerint a 2009. október 5-i squeeze-out keretében benyújtott, a HRE-re vonatkozó értékbecslési jelentésből kiindulva egyértelműen levezethető a HRE túlélési képessége és magas teljesítménye, továbbá a SoFFin a HRE-vel együttműködve azon fáradozik, hogy a vállalkozás értékét alacsonyabbként tüntesse fel. |
| --- | --- | --- |

d)

Bohdan Kalwarowskyj 2010. februári észrevételének összefoglalása:

—

Kalwarowskyj úr véleménye szerint a 2009. október 5-i squeeze-out keretében benyújtott, a HRE-re vonatkozó értékbecslési jelentésből kiindulva egyértelműen levezethető a HRE túlélési képessége és magas teljesítménye, továbbá a SoFFin a HRE-vel együttműködve azon fáradozik, hogy a vállalkozás értékét alacsonyabbként tüntesse fel.

IV.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HARMADIK FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKRE VONATKOZÓAN

| (68) | A Bizottság 2010. március 24-én kapta meg Németország észrevételét, amelyben Németország a harmadik felek által benyújtott észrevételekre reagál:






  a) | A német Pfandbriefbankok szövetségét (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) érintő észrevétel összefoglalása:






  — | Németország szerint a vdp észrevétele megerősíti, hogy a HRE üzleti modelljére vonatkozó tervek kivitelezhető feltevéseken alapulnak. |
| --- | --- | --- | --- |

(68)

A Bizottság 2010. március 24-én kapta meg Németország észrevételét, amelyben Németország a harmadik felek által benyújtott észrevételekre reagál:

a)

A német Pfandbriefbankok szövetségét (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) érintő észrevétel összefoglalása:

—

Németország szerint a vdp észrevétele megerősíti, hogy a HRE üzleti modelljére vonatkozó tervek kivitelezhető feltevéseken alapulnak.

| b) | A Heisse Kursawe Evershedset érintő észrevétel összefoglalása:






  — | Németország azon a véleményen van, hogy a squeeze-out nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak. Tekintettel arra, hogy a squeeze-out nem minősül állami támogatásnak, a jelen eset mélyreható vizsgálata során nem releváns az a kérdés, miszerint fennáll-e a tőke szabad mozgása alapelvének megsértése (ami Németország szerint egyébként sem igaz). |
| --- | --- | --- |

b)

A Heisse Kursawe Evershedset érintő észrevétel összefoglalása:

—

Németország azon a véleményen van, hogy a squeeze-out nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak. Tekintettel arra, hogy a squeeze-out nem minősül állami támogatásnak, a jelen eset mélyreható vizsgálata során nem releváns az a kérdés, miszerint fennáll-e a tőke szabad mozgása alapelvének megsértése (ami Németország szerint egyébként sem igaz).

| c) | A Bohdan Kalwarowskyjt érintő észrevétel összefoglalása:






  — | Németország egyetért Kalwarowskyj úr azon véleményével, miszerint a tervezett szerkezetátalakítási intézkedések alapján a HRE hosszú távú életképessége biztosítva lenne. |
| --- | --- | --- |

c)

A Bohdan Kalwarowskyjt érintő észrevétel összefoglalása:

—

Németország egyetért Kalwarowskyj úr azon véleményével, miszerint a tervezett szerkezetátalakítási intézkedések alapján a HRE hosszú távú életképessége biztosítva lenne.

V.   NÉMETORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (69) | Németország elfogadja, hogy az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(69)

Németország elfogadja, hogy az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.

| (70) | Németország 2011. június 15-én egy kötelezettségvállalási jegyzéket nyújtott be, amelyet 2011. július 1-jén kiegészített. (21) A kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a szerkezetátalakítási tervben bemutatott üzleti modellt átültetik a gyakorlatba, a terheket megfelelően megosztják, valamint a versenytorzulásokat a szükséges minimumra korlátozzák. A vállalások jegyzéke az alábbiak szerint foglalható össze:
  a)   A szerkezetátalakítási terv és a vállalások megvalósítása: Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási tervet annak végleges változata alapján, valamint a vállalásokat teljes mértékben végrehajtja.
  b)   A kötelezettségek időtartama: A vállalások alapvetően a szerkezetátalakítás időtartamának végéig, azaz 2015. december 31-ig érvényesek. A DEPFA Bank plc.-re és leányvállalataira vonatkozó kötelezettségek azonban a DEPFA Bank plc. reprivatizációjával alapvetően megszűnnek, feltéve, hogy a reprivatizációra előbb kerül sor. Ebben az esetben Németország az eladást előzetesen bejelentené a Bizottságnak, és amennyiben az 2013. december 31. előtt valósulna meg, az eladást a Bizottság engedélye nélkül nem hajtaná végre. A PBB-re vonatkozó kötelezettségek a PBB reprivatizációjával – de semmi esetre sem 2013. december 31. előtt – megszűnnek.
  c)   Üzletágak: Németország rögzíti, hogy csak a PBB fejt majd ki üzleti tevékenységet, tevékenysége pedig csak két üzletágra, az ingatlanfinanszírozásra és a közbefektetések finanszírozására korlátozódik, míg minden más üzleti tevékenységgel felhagy (a közfinanszírozási portfólió a PBB mérlegében marad, de mint megszűnő portfólió), valamint a HRE összes többi társasága is felhagy üzleti tevékenységével.
  d)   A PBB reprivatizációja: Németország a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja a PBB-t.
  e)   A PBB növekedésének korlátai: Németország rögzíti, hogy a PBB növekedési rátája meghatározott határok között marad, mind a mérlegfőösszeg, mind pedig az új ügyletek volumenét tekintve.
  f)   Követeléskezelő társaság: Németország rögzíti, hogy 2013. szeptember 30-át követően a PBB az FMS-WM követeléskezelő társaság számára nem végez vagyonkezelői (asset management) és refinanszírozási szolgáltatásokat, továbbá rögzíti azt is, hogy szervezetileg biztosított ezen szolgáltatások harmadik felek általi átvételének lehetősége.
  g)   Piaci jelenlét: Németország biztosítja, hogy a PBB kizárólag az alábbi földrajzi piacokon köt új ügyleteket:i)az ingatlanfinanszírozás terén:





  — | a legfontosabb piacok: (22) Németország, Nagy-Britannia, Franciaország és Spanyolország |
| --- | --- | --- |

(70)

Németország 2011. június 15-én egy kötelezettségvállalási jegyzéket nyújtott be, amelyet 2011. július 1-jén kiegészített. (21) A kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a szerkezetátalakítási tervben bemutatott üzleti modellt átültetik a gyakorlatba, a terheket megfelelően megosztják, valamint a versenytorzulásokat a szükséges minimumra korlátozzák. A vállalások jegyzéke az alábbiak szerint foglalható össze:

a)   A szerkezetátalakítási terv és a vállalások megvalósítása: Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási tervet annak végleges változata alapján, valamint a vállalásokat teljes mértékben végrehajtja.

b)   A kötelezettségek időtartama: A vállalások alapvetően a szerkezetátalakítás időtartamának végéig, azaz 2015. december 31-ig érvényesek. A DEPFA Bank plc.-re és leányvállalataira vonatkozó kötelezettségek azonban a DEPFA Bank plc. reprivatizációjával alapvetően megszűnnek, feltéve, hogy a reprivatizációra előbb kerül sor. Ebben az esetben Németország az eladást előzetesen bejelentené a Bizottságnak, és amennyiben az 2013. december 31. előtt valósulna meg, az eladást a Bizottság engedélye nélkül nem hajtaná végre. A PBB-re vonatkozó kötelezettségek a PBB reprivatizációjával – de semmi esetre sem 2013. december 31. előtt – megszűnnek.

c)   Üzletágak: Németország rögzíti, hogy csak a PBB fejt majd ki üzleti tevékenységet, tevékenysége pedig csak két üzletágra, az ingatlanfinanszírozásra és a közbefektetések finanszírozására korlátozódik, míg minden más üzleti tevékenységgel felhagy (a közfinanszírozási portfólió a PBB mérlegében marad, de mint megszűnő portfólió), valamint a HRE összes többi társasága is felhagy üzleti tevékenységével.

d)   A PBB reprivatizációja: Németország a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja a PBB-t.

e)   A PBB növekedésének korlátai: Németország rögzíti, hogy a PBB növekedési rátája meghatározott határok között marad, mind a mérlegfőösszeg, mind pedig az új ügyletek volumenét tekintve.

f)   Követeléskezelő társaság: Németország rögzíti, hogy 2013. szeptember 30-át követően a PBB az FMS-WM követeléskezelő társaság számára nem végez vagyonkezelői (asset management) és refinanszírozási szolgáltatásokat, továbbá rögzíti azt is, hogy szervezetileg biztosított ezen szolgáltatások harmadik felek általi átvételének lehetősége.

g)   Piaci jelenlét: Németország biztosítja, hogy a PBB kizárólag az alábbi földrajzi piacokon köt új ügyleteket:

—

a legfontosabb piacok: (22) Németország, Nagy-Britannia, Franciaország és Spanyolország

| — | további piacok: Svédország, Lengyelország, Cseh Köztársaság, Belgium, Hollandia, Luxemburg, Ausztria, Svájc, Dánia, Finnország, Norvégia, Szlovákia és Magyarország |
| --- | --- |

—

további piacok: Svédország, Lengyelország, Cseh Köztársaság, Belgium, Hollandia, Luxemburg, Ausztria, Svájc, Dánia, Finnország, Norvégia, Szlovákia és Magyarország

| — | a legfontosabb piacok: Németország, Franciaország, Spanyolország, Olaszország |
| --- | --- |

—

a legfontosabb piacok: Németország, Franciaország, Spanyolország, Olaszország

| — | további piacok: Svájc, Ausztria, Lengyelország, Magyarország, Cseh Köztársaság, Szlovákia, Svédország, Norvégia, Dánia, Finnország, Belgium, Hollandia, Luxemburg és Nagy-Britannia. |
| --- | --- |

—

további piacok: Svájc, Ausztria, Lengyelország, Magyarország, Cseh Köztársaság, Szlovákia, Svédország, Norvégia, Dánia, Finnország, Belgium, Hollandia, Luxemburg és Nagy-Britannia.

h)   A követeléskezelő társaság igénybevételéért járó ellenszolgáltatás: Németország rögzíti, hogy lehetőségének keretei között a HRE ellenszolgáltatásként megfelelő ellentételezést fizet az FMS-WM követeléskezelő társaság igénybevételéért. Németország különösen azt biztosítja, hogy a Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA”) utasítást ad a HRE-nek arra vonatkozóan, hogy a HRE közvetlenül vagy leányvállalatai útján 1,59 milliárd eurót fizessen az FMS-WM számára. A kifizetést a HRE azon társaságai kell, hogy teljesítsék, amelyek vagyonelemeket ruháztak át a követeléskezelő társaságra és amelyek alaptőke-mutatója a 15 %-ot meghaladja. A PBB a csendes betét visszafizetésének érdekében visszatartja a nyereséget.

i)   A kamatok és a nyereségrészesedések kifizetésének korlátozása: Németország rögzíti, hogy a jogi határokon belül a HRE és társaságai a kamatok és nyereségrészesedések kifizetésétől eltekintenek.

j)   A visszafizetések korlátozása: Németország biztosítja, hogy a HRE és társaságai az egyéb saját eszközökért visszafizetéseket nem teljesítenek.

k)   Vállalkozások felvásárlásának tilalma: Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának ideje alatt a HRE és társaságai nem vásárolnak fel más vállalkozásokat.

l)   A HRE/PBB információs technológiáját érintő kötelezettség: Németország biztosítja, hogy a bank IT-rendszerének javítására irányuló projektet teljes mértékben végrehajtják.

m)   Az új ügyletek minimálisan megcélzott hozamait érintő vállalás (RAROC): Németország rögzíti, hogy a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet (risk-adjusted return on capital, kockázattal kiigazított tőkemegtérülés) mutat.

n)   Ellenőrző megbízott: Németország biztosítja a szerkezetátalakítási terv és a vállalások jegyzékében felsorolt valamennyi kötelezettségvállalás megfelelő végrehajtását, továbbá azt, hogy a végrehajtást egy megfelelő képzettséggel rendelkező ellenőrző megbízott folyamatosan ellenőrizni fogja.

VI.   A TÁMOGATÁSOK ÉRTÉKELÉSE

VI.1.   Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása és a potenciális kedvezményezettek

| (71) | A szóban forgó különböző intézkedéseket vagy közvetlenül Németország vagy a szövetségi kormány által létrehozott és ellenőrzött SoFFin biztosította, következésképpen azok állami forrásból származnak. Az intézkedések révén a HRE szelektív előnyhöz jutott, mivel a pénzintézet számára lehetővé vált az, hogy kedvező, a szokásos piaci feltételektől eltérő feltételek mellett emeljen tőkét, kezességvállalásokkal biztosítsa be magát, és eszközátvételi intézkedéseket vegyen igénybe. A HRE nemzetközi szinten fejti ki tevékenységét, és versenyben áll a többi németországi és külföldi bankkal. Ezért ugyanazon okokból, mint amelyek a Bizottság korábbi, a HRE-t érintő határozataiban (23) is megjelennek, az intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó. |
| --- | --- |

(71)

A szóban forgó különböző intézkedéseket vagy közvetlenül Németország vagy a szövetségi kormány által létrehozott és ellenőrzött SoFFin biztosította, következésképpen azok állami forrásból származnak. Az intézkedések révén a HRE szelektív előnyhöz jutott, mivel a pénzintézet számára lehetővé vált az, hogy kedvező, a szokásos piaci feltételektől eltérő feltételek mellett emeljen tőkét, kezességvállalásokkal biztosítsa be magát, és eszközátvételi intézkedéseket vegyen igénybe. A HRE nemzetközi szinten fejti ki tevékenységét, és versenyben áll a többi németországi és külföldi bankkal. Ezért ugyanazon okokból, mint amelyek a Bizottság korábbi, a HRE-t érintő határozataiban (23) is megjelennek, az intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó.

| (72) | A HRE konszernen belül csak a PBB (ideértve annak leányvállalatait is) köt új üzleteket, tehát aktív szereplő a piacokon. Következésképpen a PBB a vállalkozásnak az a része, amely a HRE tevékenységét folytatja (mindazonáltal a (63) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően csak korlátozott mértékben). A HRE-csoporthoz tartozó összes többi vállalati egység (azaz a DEPFA Bank plc. és leányvállalatai, valamint a HRE Finance fa.) megszűnés alatt áll, tevékenységeik a rendes felszámoláshoz szükséges minimumra korlátozódnak, és nem vesznek részt új üzletekben. |
| --- | --- |

(72)

A HRE konszernen belül csak a PBB (ideértve annak leányvállalatait is) köt új üzleteket, tehát aktív szereplő a piacokon. Következésképpen a PBB a vállalkozásnak az a része, amely a HRE tevékenységét folytatja (mindazonáltal a (63) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően csak korlátozott mértékben). A HRE-csoporthoz tartozó összes többi vállalati egység (azaz a DEPFA Bank plc. és leányvállalatai, valamint a HRE Finance fa.) megszűnés alatt áll, tevékenységeik a rendes felszámoláshoz szükséges minimumra korlátozódnak, és nem vesznek részt új üzletekben.

| (73) | Valamennyi támogatási intézkedés legvégső célja - függetlenül attól, hogy azt hivatalosan a HRE, a HRE holding, a PBB vagy a DEPFA Bank plc. számára nyújtották - annak biztosítása, hogy a PBB továbbra is aktívan jelen legyen a piacokon. A szóban forgó versenytorzulást tehát a PBB folytatódó piaci jelenléte okozza. A DEPFA Bank plc., hasonlóan az FMS-WM-hez, pusztán azon eszközök követeléskezelő társaságának tekinthető, amelyeket különböző okokból kifolyólag nem ruháztak át az FMS-WM-re (a „rossz bankra”). Eszközeit azok esedékességéig értékesíti, vagy eladja a piacon, azonban a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt új üzleteket. (24) |
| --- | --- |

(73)

Valamennyi támogatási intézkedés legvégső célja - függetlenül attól, hogy azt hivatalosan a HRE, a HRE holding, a PBB vagy a DEPFA Bank plc. számára nyújtották - annak biztosítása, hogy a PBB továbbra is aktívan jelen legyen a piacokon. A szóban forgó versenytorzulást tehát a PBB folytatódó piaci jelenléte okozza. A DEPFA Bank plc., hasonlóan az FMS-WM-hez, pusztán azon eszközök követeléskezelő társaságának tekinthető, amelyeket különböző okokból kifolyólag nem ruháztak át az FMS-WM-re (a „rossz bankra”). Eszközeit azok esedékességéig értékesíti, vagy eladja a piacon, azonban a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt új üzleteket. (24)

| (74) | Tekintettel arra, hogy a PBB tulajdonképpen a HRE gazdasági szempontból vett utóda, a Bizottság döntési gyakorlatával összhangban a PBB tekinthető a támogatás kedvezményezettjének (25), ennek megfelelően az alábbiakban kifejtett összeegyeztethetőségi vizsgálat középpontjában a PBB áll. |
| --- | --- |

(74)

Tekintettel arra, hogy a PBB tulajdonképpen a HRE gazdasági szempontból vett utóda, a Bizottság döntési gyakorlatával összhangban a PBB tekinthető a támogatás kedvezményezettjének (25), ennek megfelelően az alábbiakban kifejtett összeegyeztethetőségi vizsgálat középpontjában a PBB áll.

| (75) | A Heisse Kursawe Eversheds azon észrevételeivel összefüggésben, miszerint a sqeeze-out esetében állami támogatásról van szó, a Bizottság rögzíti, hogy bár a HRE javára véghezvitt tőkeinjekciók állami támogatást jelentenek, a kisebbségi részvényesek kizárása (azaz részvényeik átvétele a részvényeseknek fizetett megfelelő összeg ellenében) nem tartalmaz támogatási elemet, mivel a bank számára abból nem keletkezett állami forrásból származó előny. A squeeze-out keretében az állam a kisebbségi részvényesek javára teljesített kifizetéseket, ezeknek a kifizetéseknek azonban a HRE-re vonatkozóan semmilyen gazdasági következményük nem volt, a HRE-nél csak a tulajdonosi struktúra változott meg. Jelen határozatban ezért nem kell megvizsgálni azt a kérdést, hogy a sqeeze-out a Szerződésnek a tőke szabad mozgásáról szóló rendelkezéseibe ütközik-e. |
| --- | --- |

(75)

A Heisse Kursawe Eversheds azon észrevételeivel összefüggésben, miszerint a sqeeze-out esetében állami támogatásról van szó, a Bizottság rögzíti, hogy bár a HRE javára véghezvitt tőkeinjekciók állami támogatást jelentenek, a kisebbségi részvényesek kizárása (azaz részvényeik átvétele a részvényeseknek fizetett megfelelő összeg ellenében) nem tartalmaz támogatási elemet, mivel a bank számára abból nem keletkezett állami forrásból származó előny. A squeeze-out keretében az állam a kisebbségi részvényesek javára teljesített kifizetéseket, ezeknek a kifizetéseknek azonban a HRE-re vonatkozóan semmilyen gazdasági következményük nem volt, a HRE-nél csak a tulajdonosi struktúra változott meg. Jelen határozatban ezért nem kell megvizsgálni azt a kérdést, hogy a sqeeze-out a Szerződésnek a tőke szabad mozgásáról szóló rendelkezéseibe ütközik-e.

VI.2.   A támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetősége

VI.2.1.   Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának az alkalmazása

| (76) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek. Mivel egy, a rendszerben különösen fontos szerepet betöltő bank összeomlása valamely tagállam pénzügyi piacait közvetlenül, a teljes gazdaságát pedig közvetve hátrányosan befolyásolja, a Bizottság a bankszektorban nyújtott állami támogatási intézkedések támogatásként való értékelését jelenleg erre a rendelkezésre alapítja, figyelembe véve a pénzügyi piacokon megfigyelhető tartósan instabil helyzetet. |
| --- | --- |

(76)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek. Mivel egy, a rendszerben különösen fontos szerepet betöltő bank összeomlása valamely tagállam pénzügyi piacait közvetlenül, a teljes gazdaságát pedig közvetve hátrányosan befolyásolja, a Bizottság a bankszektorban nyújtott állami támogatási intézkedések támogatásként való értékelését jelenleg erre a rendelkezésre alapítja, figyelembe véve a pénzügyi piacokon megfigyelhető tartósan instabil helyzetet.

| (77) | Különösen a HRE-nek a német fedezett kötvények piacán való korábbi pozícióját, a HRE korábbi mérlegfőösszegét, valamint a HRE korábbi származtatott ügyleteinek körét figyelembe véve a Bizottság nem lát okot annak megkérdőjelezésére, hogy Németország a HRE-t a rendszer szempontjából fontos szerepet betöltő banknak minősítette. |
| --- | --- |

(77)

Különösen a HRE-nek a német fedezett kötvények piacán való korábbi pozícióját, a HRE korábbi mérlegfőösszegét, valamint a HRE korábbi származtatott ügyleteinek körét figyelembe véve a Bizottság nem lát okot annak megkérdőjelezésére, hogy Németország a HRE-t a rendszer szempontjából fontos szerepet betöltő banknak minősítette.

| (78) | A Bizottság leszögezi, hogy a HRE olyan megmentési célú támogatásokat vett igénybe, amelyeket a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősített, azonban ezeket a támogatásokat most abból a szempontból kell megvizsgálni, hogy azok a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak tekinthetőek-e. A Bizottságnak ezért most az IAC és a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján le kell folytatnia ezen intézkedések összeegyeztethetőségének vizsgálatát, valamint az összes további szerkezetátalakítási intézkedés, azaz az 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások és a 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás összeegyeztethetőségének vizsgálatát. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság leszögezi, hogy a HRE olyan megmentési célú támogatásokat vett igénybe, amelyeket a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősített, azonban ezeket a támogatásokat most abból a szempontból kell megvizsgálni, hogy azok a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak tekinthetőek-e. A Bizottságnak ezért most az IAC és a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján le kell folytatnia ezen intézkedések összeegyeztethetőségének vizsgálatát, valamint az összes további szerkezetátalakítási intézkedés, azaz az 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások és a 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás összeegyeztethetőségének vizsgálatát.

VI.2.2.   Értékelés az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (impaired-asset közlemény, IAC) alapján

| (79) | Az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való bármilyen átruházását az IAC rendelkezéseivel összhangban kell megvalósítani. Ezenkívül a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint az állami beavatkozás megfelelő ellentételezése általánosságban véve a versenytorzulás megfelelő korlátozásának egyik legjobb módja, mivel a támogatás összegét korlátozza. Ezen túlmenően szükség lehet néhány üzletágban vagy földrajzi területen a bank expanziójának piacorientált korrekciós intézkedéseken, például konkrét tőkemegfelelés előírásán keresztül történő korlátozására abban az esetben, ha az expanziót sújtó közvetlen korlátozások a piacot gyengítenék, vagy az erkölcsi kockázat korlátozása érdekében. |
| --- | --- |

(79)

Az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való bármilyen átruházását az IAC rendelkezéseivel összhangban kell megvalósítani. Ezenkívül a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint az állami beavatkozás megfelelő ellentételezése általánosságban véve a versenytorzulás megfelelő korlátozásának egyik legjobb módja, mivel a támogatás összegét korlátozza. Ezen túlmenően szükség lehet néhány üzletágban vagy földrajzi területen a bank expanziójának piacorientált korrekciós intézkedéseken, például konkrét tőkemegfelelés előírásán keresztül történő korlátozására abban az esetben, ha az expanziót sújtó közvetlen korlátozások a piacot gyengítenék, vagy az erkölcsi kockázat korlátozása érdekében.

| (80) | Amikor az átruházás szempontjából figyelembe vehető eszközök támogatásra való jogosultságáról van szó, az IAC (34) preambulumbekezdése szerint az eszközök támogatható kategóriáinak kiválasztása során pragmatikus és rugalmas megközelítést kell alkalmazni. A Bizottság más támogatási ügyekben alkalmazta már ezt a rugalmas megközelítést, és elfogadta azon eszközök átruházását, amelyek szigorú értelemben véve nem problémás eszközök voltak, hanem olyan eszközöknek minősültek, amelyek az érintett bank üzleti modelljének alapvető megváltoztatása szempontjából nem bírtak stratégiai jelentőséggel. |
| --- | --- |

(80)

Amikor az átruházás szempontjából figyelembe vehető eszközök támogatásra való jogosultságáról van szó, az IAC (34) preambulumbekezdése szerint az eszközök támogatható kategóriáinak kiválasztása során pragmatikus és rugalmas megközelítést kell alkalmazni. A Bizottság más támogatási ügyekben alkalmazta már ezt a rugalmas megközelítést, és elfogadta azon eszközök átruházását, amelyek szigorú értelemben véve nem problémás eszközök voltak, hanem olyan eszközöknek minősültek, amelyek az érintett bank üzleti modelljének alapvető megváltoztatása szempontjából nem bírtak stratégiai jelentőséggel.

| (81) | Amint azt az IAC (46) preambulumbekezdése kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ezért vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket a funkciókat az FMS-WM számára többé nem látja el. |
| --- | --- |

(81)

Amint azt az IAC (46) preambulumbekezdése kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ezért vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket a funkciókat az FMS-WM számára többé nem látja el.

| (82) | Az IAC (21) preambulumbekezdése az értékelésre és tehermegosztásra vonatkozóan megállapítja, hogy a megfelelő ellentételezés a megkövetelt tehermegosztás részét képezi. A Bizottság megvizsgálja, hogy az IAC IV. mellékletével összhangban az eszközátvétel árazásakor olyan, az államnak nyújtott ellentételezést irányoznak-e elő, amely kellő figyelemmel van a tényleges gazdasági érték meghatározásakor becsült veszteségeket meghaladó jövőbeli veszteségek kockázatára. A Bizottságnak az eszközátvételi intézkedésekkel kapcsolatos döntési gyakorlatával összhangban (26) a tőkeátvételhez szükséges ellentételezés értékelése a tényleges gazdasági értéken történő átvétel alapján történik, akkor is, ha ez az érték alacsonyabb az átvételi értéknél. |
| --- | --- |

(82)

Az IAC (21) preambulumbekezdése az értékelésre és tehermegosztásra vonatkozóan megállapítja, hogy a megfelelő ellentételezés a megkövetelt tehermegosztás részét képezi. A Bizottság megvizsgálja, hogy az IAC IV. mellékletével összhangban az eszközátvétel árazásakor olyan, az államnak nyújtott ellentételezést irányoznak-e elő, amely kellő figyelemmel van a tényleges gazdasági érték meghatározásakor becsült veszteségeket meghaladó jövőbeli veszteségek kockázatára. A Bizottságnak az eszközátvételi intézkedésekkel kapcsolatos döntési gyakorlatával összhangban (26) a tőkeátvételhez szükséges ellentételezés értékelése a tényleges gazdasági értéken történő átvétel alapján történik, akkor is, ha ez az érték alacsonyabb az átvételi értéknél.

| (83) | Az IAC (41) preambulumbekezdése szerint az átvételi értéknek meg kell felelnie a tényleges gazdasági értéknek. Ha egy tagállam – különösen az átmeneti fizetésképtelenség elkerülése érdekében – olyan átvételi érték alapul vételét tartja szükségesnek, amely meghaladja a tényleges gazdasági értéket, ez csak abban az esetben fogadható el, ha ezzel egyidőben átfogó szerkezetátalakítást tervez, és olyan rendelkezések bevezetésére kerül sor, amelyek lehetővé teszik a kiegészítő támogatások későbbi visszakövetelését, például a „claw-back” mechanizmus révén. |
| --- | --- |

(83)

Az IAC (41) preambulumbekezdése szerint az átvételi értéknek meg kell felelnie a tényleges gazdasági értéknek. Ha egy tagállam – különösen az átmeneti fizetésképtelenség elkerülése érdekében – olyan átvételi érték alapul vételét tartja szükségesnek, amely meghaladja a tényleges gazdasági értéket, ez csak abban az esetben fogadható el, ha ezzel egyidőben átfogó szerkezetátalakítást tervez, és olyan rendelkezések bevezetésére kerül sor, amelyek lehetővé teszik a kiegészítő támogatások későbbi visszakövetelését, például a „claw-back” mechanizmus révén.

| (84) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti, későbbi időpontban visszakövetelésre kerülő különbség, amelynek megállapítására független szakértők segítségével került sor, 16,2 milliárd EUR összeget tesz ki, és a bank különösen mélyreható szerkezetátalakítását és tevékenységeinek leszűkítését követeli meg. Az IAC (21) preambulumbekezdése szerint nem kell kiegészítő ellentételezést fizetni, mivel a 16,2 milliárd EUR összegű előzetes tőkekivonást követően az intézkedés nem eredményez további tőkeátvételt. (27) |
| --- | --- |

(84)

Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti, későbbi időpontban visszakövetelésre kerülő különbség, amelynek megállapítására független szakértők segítségével került sor, 16,2 milliárd EUR összeget tesz ki, és a bank különösen mélyreható szerkezetátalakítását és tevékenységeinek leszűkítését követeli meg. Az IAC (21) preambulumbekezdése szerint nem kell kiegészítő ellentételezést fizetni, mivel a 16,2 milliárd EUR összegű előzetes tőkekivonást követően az intézkedés nem eredményez további tőkeátvételt. (27)

| (85) | A Bizottság megállapítja, hogy ezen összeg visszaköveteléséről Németország nem rendelkezett kifejezetten, azonban elfogadott olyan klauzulákat, amelyek, amennyire csak lehet, a visszakövetelést lehetővé teszik, és az alábbiakat írják elő:






  a) | A HRE konszern 1,59 milliárd EUR összegű feltételes fizetési kötelezettsége a követeléskezelő társasággal szemben. |
| --- | --- | --- |

(85)

A Bizottság megállapítja, hogy ezen összeg visszaköveteléséről Németország nem rendelkezett kifejezetten, azonban elfogadott olyan klauzulákat, amelyek, amennyire csak lehet, a visszakövetelést lehetővé teszik, és az alábbiakat írják elő:

a)

A HRE konszern 1,59 milliárd EUR összegű feltételes fizetési kötelezettsége a követeléskezelő társasággal szemben.

| b) | A PBB a Németországi Szövetségi Köztársaság csendes betétjének a visszafizetésére használja fel a ki nem fizetett nyereséget. |
| --- | --- |

b)

A PBB a Németországi Szövetségi Köztársaság csendes betétjének a visszafizetésére használja fel a ki nem fizetett nyereséget.

| c) | Az 1,59 milliárd EUR összeg teljes kifizetését követően a DEPFA Bank plc. részkonszernnek (azaz az anyavállalatnak és valamennyi leányvállalatának) az állami beavatkozásért cserébe megfelelő ellentételezést kell fizetnie Németországnak. |
| --- | --- |

c)

Az 1,59 milliárd EUR összeg teljes kifizetését követően a DEPFA Bank plc. részkonszernnek (azaz az anyavállalatnak és valamennyi leányvállalatának) az állami beavatkozásért cserébe megfelelő ellentételezést kell fizetnie Németországnak.

| d) | Bár a HRE-t államosították, Németország szándéka az, hogy a PBB-t reprivatizálja annak érdekében, hogy a lehetséges reprivatizációból bevételhez jusson. Mivel a bank állami tulajdonba került, és az állam jelenleg a bank reprivatizálását tervezi, ezenfelül kijelenthető, hogy az állam, amennyire lehetséges, megpróbálja visszafogni a tevékenységét, továbbá kijelenthető az is, hogy a korábbi részvényesek eleget tettek feladataiknak. |
| --- | --- |

d)

Bár a HRE-t államosították, Németország szándéka az, hogy a PBB-t reprivatizálja annak érdekében, hogy a lehetséges reprivatizációból bevételhez jusson. Mivel a bank állami tulajdonba került, és az állam jelenleg a bank reprivatizálását tervezi, ezenfelül kijelenthető, hogy az állam, amennyire lehetséges, megpróbálja visszafogni a tevékenységét, továbbá kijelenthető az is, hogy a korábbi részvényesek eleget tettek feladataiknak.

A tervezett szerkezetátalakítás ráadásul nagyon széles körű, és a „jó” fő bank radikális, a HRE 2008. végi nagyságának 15 %-ára való lekicsinyítésével számol. A növekedés korlátozására, a termékkínálat korlátozására, a Corporate Governance-re és az állami pályázati felhívás keretében megvalósuló reprivatizációra vonatkozó vállalásokkal kapcsolatosan a szerkezetátalakítás egységes csomagja az IAC értelmében megfelelően széles körűnek tekinthető.

| (86) | A Bizottság azt is leszögezi, hogy a bank elkötelezett dolgozói által továbbított adatok eloszlatták arra vonatkozó kételyeit, miszerint Németország és a HRE valószínűleg nem állnak készen arra és nincsenek abban a helyzetben, hogy a korlátlan átláthatóságot és az értékcsökkenés teljes közzétételét ex ante biztosítsák. Ezenkívül a HRE, részben a Bizottság kérésére, átvizsgáltatta adatai koherenciáját és minőségét, ami megkönnyítette az adatoknak a Bizottság szakértői által elvégzett végső vizsgálatát. Ezen túlmenően Németország és a PBB vállalta a kockázatkezelési és beszámolási rendszerek átfogó javítását annak érdekében, hogy eloszlassák a Bizottságnak a jövőbeli menedzsmentinformációs rendszer esetleges hibáira irányuló kételyeit. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság azt is leszögezi, hogy a bank elkötelezett dolgozói által továbbított adatok eloszlatták arra vonatkozó kételyeit, miszerint Németország és a HRE valószínűleg nem állnak készen arra és nincsenek abban a helyzetben, hogy a korlátlan átláthatóságot és az értékcsökkenés teljes közzétételét ex ante biztosítsák. Ezenkívül a HRE, részben a Bizottság kérésére, átvizsgáltatta adatai koherenciáját és minőségét, ami megkönnyítette az adatoknak a Bizottság szakértői által elvégzett végső vizsgálatát. Ezen túlmenően Németország és a PBB vállalta a kockázatkezelési és beszámolási rendszerek átfogó javítását annak érdekében, hogy eloszlassák a Bizottságnak a jövőbeli menedzsmentinformációs rendszer esetleges hibáira irányuló kételyeit.

VI.2.3.   A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőség

| (87) | A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény azokat a támogatásokkal kapcsolatos előírásokat mutatja be, amelyeket a jelenlegi válságban a pénzintézetek szerkezetátalakítása érdekében alkalmazni kell. A közlemény szerint annak érdekében, hogy valamely pénzintézetnek a jelenlegi pénzügyi válságban tervezett szerkezetátalakítása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethető legyen a belső piaccal, a szerkezetátalakításnak biztosítania kell az érintett bank hosszú távú életképességét, rendelkeznie kell a kedvezményezett bank megfelelő saját hozzájárulásáról (tehermegosztás), valamint kielégítő intézkedéseket kell tartalmaznia a versenytorzulás korlátozását illetőn. (28) |
| --- | --- |

(87)

A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény azokat a támogatásokkal kapcsolatos előírásokat mutatja be, amelyeket a jelenlegi válságban a pénzintézetek szerkezetátalakítása érdekében alkalmazni kell. A közlemény szerint annak érdekében, hogy valamely pénzintézetnek a jelenlegi pénzügyi válságban tervezett szerkezetátalakítása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethető legyen a belső piaccal, a szerkezetátalakításnak biztosítania kell az érintett bank hosszú távú életképességét, rendelkeznie kell a kedvezményezett bank megfelelő saját hozzájárulásáról (tehermegosztás), valamint kielégítő intézkedéseket kell tartalmaznia a versenytorzulás korlátozását illetőn. (28)

| (88) | A már nyújtott és a tervezett tőkejuttatások, valamint az eszközök átvételéből származó állami támogatás nagysága együttesen a HRE válság előtti, kockázattal súlyozott eszközállományának több mint 20 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(88)

A már nyújtott és a tervezett tőkejuttatások, valamint az eszközök átvételéből származó állami támogatás nagysága együttesen a HRE válság előtti, kockázattal súlyozott eszközállományának több mint 20 %-át teszik ki.

VI.2.3.1.   A PBB hosszú távú életképességének helyreállítása

| (89) | A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény 2. szakaszával összhangban Németország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely kifejti a HRE pénzügyi nehézségeinek okait, és részletesen bemutatja az üzleti modellt. |
| --- | --- |

(89)

A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény 2. szakaszával összhangban Németország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely kifejti a HRE pénzügyi nehézségeinek okait, és részletesen bemutatja az üzleti modellt.

| (90) | A szerkezetátalakítási tervből, valamint Németország kiegészítő észrevételeiből az derül ki, hogy a HRE nehézségei lényegében az alábbi tényezőkre vezethetőek vissza:






  a) | Franchise finanszírozás nélküli és magukat kizárólag a pénz- és tőkepiacon finanszírozó bankként a HRE és különösen vállalata, a DEPFA Bank plc. nagymértékben egy olyan érintetlen bankközi tőkepiactól függtek, amely a Lehman Brothers fizetésképtelenségével átmenetileg teljesen bedőlt. |
| --- | --- | --- |

(90)

A szerkezetátalakítási tervből, valamint Németország kiegészítő észrevételeiből az derül ki, hogy a HRE nehézségei lényegében az alábbi tényezőkre vezethetőek vissza:

a)

Franchise finanszírozás nélküli és magukat kizárólag a pénz- és tőkepiacon finanszírozó bankként a HRE és különösen vállalata, a DEPFA Bank plc. nagymértékben egy olyan érintetlen bankközi tőkepiactól függtek, amely a Lehman Brothers fizetésképtelenségével átmenetileg teljesen bedőlt.

| b) | Olyan eszközökön alapuló régi terhek, amelyek a tényleges rizikóprofiljukra tekintettel nem térülnek meg megfelelően. |
| --- | --- |

b)

Olyan eszközökön alapuló régi terhek, amelyek a tényleges rizikóprofiljukra tekintettel nem térülnek meg megfelelően.

| c) | A HRE konszern több kisebb bank összefonódása révén jött létre, amelyek olyan eltérő IT-alkalmazásokat használtak, amelyek nem voltak integrálva egy átfogó, összehangolt kockázatkezelési rendszerbe. |
| --- | --- |

c)

A HRE konszern több kisebb bank összefonódása révén jött létre, amelyek olyan eltérő IT-alkalmazásokat használtak, amelyek nem voltak integrálva egy átfogó, összehangolt kockázatkezelési rendszerbe.

| (91) | A fentiekben kifejtetteknek megfelelően az elsősorban a bank tőkehelyzetére és belső ellenőrzési rendszerére vonatkozó szerkezetátalakításnak, valamint a tervezett intézkedéseknek az a céljuk, hogy kizárják azoknak a likviditási problémáknak a megismétlődését, amelyek a bankot majdnem fizetésképtelen helyzetbe sodorták. A szerkezetátalakítási terv a leginkább problémás területeket konkrét módon közelíti meg a következő intézkedések révén: stabilabb, a fedezett kötvényeken alapuló finanszírozási koncepció kidolgozása, a bankközi pénzpiactól való eddigi függőség megszüntetése, az IT-környezet javítása és integrálása, a regionális súlypontok szűkebbre szabása, a képviseleti hálózat, valamint az üzlet abszolút nagyságának csökkentése. A koncepció logikus kiegészítését jelenti a többi üzleti tevékenység beszüntetése, valamint azoknak a PBB mérlegében megszűnő portfólióként való kezelése. |
| --- | --- |

(91)

A fentiekben kifejtetteknek megfelelően az elsősorban a bank tőkehelyzetére és belső ellenőrzési rendszerére vonatkozó szerkezetátalakításnak, valamint a tervezett intézkedéseknek az a céljuk, hogy kizárják azoknak a likviditási problémáknak a megismétlődését, amelyek a bankot majdnem fizetésképtelen helyzetbe sodorták. A szerkezetátalakítási terv a leginkább problémás területeket konkrét módon közelíti meg a következő intézkedések révén: stabilabb, a fedezett kötvényeken alapuló finanszírozási koncepció kidolgozása, a bankközi pénzpiactól való eddigi függőség megszüntetése, az IT-környezet javítása és integrálása, a regionális súlypontok szűkebbre szabása, a képviseleti hálózat, valamint az üzlet abszolút nagyságának csökkentése. A koncepció logikus kiegészítését jelenti a többi üzleti tevékenység beszüntetése, valamint azoknak a PBB mérlegében megszűnő portfólióként való kezelése.

| (92) | A PBB megmaradó két üzletága következésképpen azokra az eszközökre fog korlátozódni, amelyek a német fedezett kötvények (jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények) szempontjából számításba jönnek. Az az érv, miszerint egy ilyen konzervatívabb üzleti stratégia a hitelezés minőségi javulásához vezethet, helytállónak tekinthető, különösen a német Pfandbriefgesetz kockázatkezelésre, -felügyeletre és -ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseire, valamint a törvényben megfogalmazott hitelérték arány rögzítésre (például hitelezési korlátokra) tekintettel. |
| --- | --- |

(92)

A PBB megmaradó két üzletága következésképpen azokra az eszközökre fog korlátozódni, amelyek a német fedezett kötvények (jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények) szempontjából számításba jönnek. Az az érv, miszerint egy ilyen konzervatívabb üzleti stratégia a hitelezés minőségi javulásához vezethet, helytállónak tekinthető, különösen a német Pfandbriefgesetz kockázatkezelésre, -felügyeletre és -ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseire, valamint a törvényben megfogalmazott hitelérték arány rögzítésre (például hitelezési korlátokra) tekintettel.

| (93) | Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2010. szeptember 24-i határozat (92) preambulumbekezdésében (lásd a jelen határozat (15) preambulumbekezdését) a Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a bank a jövőbeni üzleti tevékenységeivel, így különösen az alacsony árréssel működő „Public Finance” szektorban folytatott tevékenységeivel kielégítő árrést tud kigazdálkodni. A bank folytatja a korábbi „Public Finance” tevékenységek egy részét, mégpedig a „közbefektetések finanszírozását”. Az ÖIF (közbefektetések finanszírozására irányuló) üzlet azonban csak azoknak a termékeknek a finanszírozását foglalja magába, amelyek állami befektetésekkel állnak kapcsolatban, így ez az üzlet különbözik a közfinanszírozástól, azaz az állami szervek kötetlen finanszírozásától, amely területre a különösen szűk árrés jellemző. Mivel a kiigazított üzleti modell szerint a bank felhagy az alacsony árréssel működő közfinanszírozási tevékenységekkel, amelyek a korábbi „Public Finance” tevékenységeknek nagyjából 75 %-át tették ki, és mivel ezek megszűnő portfólióként a PBB mérlegében lejárnak, a Bizottságnak csökkentek az ezzel kapcsolatos kételyei. A Bizottság vonatkozó kételyeinek csökkentésében közrejátszott Németországnak az a vállalása is, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat. |
| --- | --- |

(93)

Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2010. szeptember 24-i határozat (92) preambulumbekezdésében (lásd a jelen határozat (15) preambulumbekezdését) a Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a bank a jövőbeni üzleti tevékenységeivel, így különösen az alacsony árréssel működő „Public Finance” szektorban folytatott tevékenységeivel kielégítő árrést tud kigazdálkodni. A bank folytatja a korábbi „Public Finance” tevékenységek egy részét, mégpedig a „közbefektetések finanszírozását”. Az ÖIF (közbefektetések finanszírozására irányuló) üzlet azonban csak azoknak a termékeknek a finanszírozását foglalja magába, amelyek állami befektetésekkel állnak kapcsolatban, így ez az üzlet különbözik a közfinanszírozástól, azaz az állami szervek kötetlen finanszírozásától, amely területre a különösen szűk árrés jellemző. Mivel a kiigazított üzleti modell szerint a bank felhagy az alacsony árréssel működő közfinanszírozási tevékenységekkel, amelyek a korábbi „Public Finance” tevékenységeknek nagyjából 75 %-át tették ki, és mivel ezek megszűnő portfólióként a PBB mérlegében lejárnak, a Bizottságnak csökkentek az ezzel kapcsolatos kételyei. A Bizottság vonatkozó kételyeinek csökkentésében közrejátszott Németországnak az a vállalása is, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat.

| (94) | A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy az a koncepció, miszerint az ÖIF-üzletágat a PBB második üzletágaként megőrzik, csökkenti a piaci résztvevőknek és a hitelminősítő intézeteknek a kételyeit azon bankoknak a hiányzó diverzifikációjára vonatkozóan, amelyek egy üzletágra korlátozzák tevékenységüket (úgynevezett „monoline bankok”), és ezáltal túl erősen függenek egy üzleti területtől. Két olyan üzletággal, amelyeknek nem feltétlenül ugyanolyan az üzleti ciklusa, a PBB képes lehet stabilabb és tervezhetőbb bevételeket biztosítani a maga számára, valamint képes lehet arra, hogy a szervezeti befektetőknél elérje a szükséges láthatóságot. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy az a koncepció, miszerint az ÖIF-üzletágat a PBB második üzletágaként megőrzik, csökkenti a piaci résztvevőknek és a hitelminősítő intézeteknek a kételyeit azon bankoknak a hiányzó diverzifikációjára vonatkozóan, amelyek egy üzletágra korlátozzák tevékenységüket (úgynevezett „monoline bankok”), és ezáltal túl erősen függenek egy üzleti területtől. Két olyan üzletággal, amelyeknek nem feltétlenül ugyanolyan az üzleti ciklusa, a PBB képes lehet stabilabb és tervezhetőbb bevételeket biztosítani a maga számára, valamint képes lehet arra, hogy a szervezeti befektetőknél elérje a szükséges láthatóságot.

| (95) | A szerkezetátalakítási koncepcióból egyértelműbb szervezeti struktúra rajzolódik ki, mivel a továbbiakban nem a fő tevékenységhez tartozó Capital Markets & Asset Management (Tőkepiacok & Vagyonkezelés) tevékenységi területekkel a bank felhagy, valamint jelentősen csökkenti képviseleteinek hálózatát. Jelentős számú képviseletet zártak már be, az egyértelműen kisebb üzleti modell szerint ezen képviseletek közül négyet újra megnyitnának (Berlin, Hamburg, Rajna-Ruhr-vidék és Stockholm). |
| --- | --- |

(95)

A szerkezetátalakítási koncepcióból egyértelműbb szervezeti struktúra rajzolódik ki, mivel a továbbiakban nem a fő tevékenységhez tartozó Capital Markets & Asset Management (Tőkepiacok & Vagyonkezelés) tevékenységi területekkel a bank felhagy, valamint jelentősen csökkenti képviseleteinek hálózatát. Jelentős számú képviseletet zártak már be, az egyértelműen kisebb üzleti modell szerint ezen képviseletek közül négyet újra megnyitnának (Berlin, Hamburg, Rajna-Ruhr-vidék és Stockholm).

| (96) | A szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a PBB nem építi ki aránytalanul erősen a piaci jelenlétét. Az új hitelek odaítélése mindkét üzletág számára meg van állapítva. A PBB mindenkori fő piacain az ÖIF-üzletek esetében 1–2 %-os piaci részesedést, míg ingatlanfinanszírozási üzlete esetében 2–6 %-os piaci részesedést céloz meg. |
| --- | --- |

(96)

A szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a PBB nem építi ki aránytalanul erősen a piaci jelenlétét. Az új hitelek odaítélése mindkét üzletág számára meg van állapítva. A PBB mindenkori fő piacain az ÖIF-üzletek esetében 1–2 %-os piaci részesedést, míg ingatlanfinanszírozási üzlete esetében 2–6 %-os piaci részesedést céloz meg.

| (97) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy a bank hozzákezdett IT-rendszere hiányosságainak megszüntetéséhez. Az IT-hálózat kezdetben igen heterogén volt, és jelentős hiányosságok mutatkoztak különösen a kockázatkezelési funkcionalitások és alkalmazások vonatkozásában. A HRE ezért 2009-ben elindította a „New Evolution”-t, egy többéves, az egész konszernre kiterjedő projektet, amely 180 millió EUR összeget kitevő pénzügyi forrással rendelkezik, és célja az IT-környezet átalakítása. Hat „release”-ben vezetik be egymás után fokozatosan a különböző rendszerbeli javításokat. A projekt többek között szervezeti javításokat tartalmaz, így a hitelkezelési rendszerek konszolidálását, a kockázatkezelés terén az IT-rendszerek javítását a hitelkockázatokra, a piaci és likviditási kockázatokra vonatkozóan, a front office-rendszerek szabványosítását, valamint javításokat az információk és adatok pontosságával, granularitásával és minőségével kapcsolatban. Az IT-átalakítás tartalmára és előrehaladására vonatkozó adatokból kiderül, hogy a kezdeti problémákat szakszerűen közelítették meg, és azokat a PBB szerkezetátalakítása során a szükséges mértékben meg lehet oldani. A Bizottság véleménye szerint a jövőbeni IT-rendszer az üzleti folyamatokhoz hozzáigazított, funkcionális és hatékony platformot jelent a korszerű és körültekintő kockázatkezeléshez. Az IT-környezet átalakítására vonatkozó tervek teljes körű megvalósítása ezért döntő jelentőséggel bír. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a bank hozzákezdett IT-rendszere hiányosságainak megszüntetéséhez. Az IT-hálózat kezdetben igen heterogén volt, és jelentős hiányosságok mutatkoztak különösen a kockázatkezelési funkcionalitások és alkalmazások vonatkozásában. A HRE ezért 2009-ben elindította a „New Evolution”-t, egy többéves, az egész konszernre kiterjedő projektet, amely 180 millió EUR összeget kitevő pénzügyi forrással rendelkezik, és célja az IT-környezet átalakítása. Hat „release”-ben vezetik be egymás után fokozatosan a különböző rendszerbeli javításokat. A projekt többek között szervezeti javításokat tartalmaz, így a hitelkezelési rendszerek konszolidálását, a kockázatkezelés terén az IT-rendszerek javítását a hitelkockázatokra, a piaci és likviditási kockázatokra vonatkozóan, a front office-rendszerek szabványosítását, valamint javításokat az információk és adatok pontosságával, granularitásával és minőségével kapcsolatban. Az IT-átalakítás tartalmára és előrehaladására vonatkozó adatokból kiderül, hogy a kezdeti problémákat szakszerűen közelítették meg, és azokat a PBB szerkezetátalakítása során a szükséges mértékben meg lehet oldani. A Bizottság véleménye szerint a jövőbeni IT-rendszer az üzleti folyamatokhoz hozzáigazított, funkcionális és hatékony platformot jelent a korszerű és körültekintő kockázatkezeléshez. Az IT-környezet átalakítására vonatkozó tervek teljes körű megvalósítása ezért döntő jelentőséggel bír.

| (98) | A PBB (29) likviditása, fizetőképessége és jövedelmezősége a legfontosabb mutatók a bank életképessége szempontjából, amelyeket alávetnek mind egy alaphelyzetbeli, mind pedig egy vészhelyzetbeli forgatókönyvnek. (30) |
| --- | --- |

(98)

A PBB (29) likviditása, fizetőképessége és jövedelmezősége a legfontosabb mutatók a bank életképessége szempontjából, amelyeket alávetnek mind egy alaphelyzetbeli, mind pedig egy vészhelyzetbeli forgatókönyvnek. (30)

| (99) | A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB nem fogja többé a refinanszírozásait állami kezességvállalások révén biztosíttatni. A PBB mindazonáltal egy franchise finanszírozás nélküli, magát a pénz- és tőkepiacról refinanszírozó pénzintézet marad, azonban azt a stratégiát követi, hogy a nem biztosított refinanszírozások volumenét jelentősen csökkenti, és ehelyett fedezett kötvényeket ad ki, amelyek stabilabb finanszírozási forrásnak számítanak. |
| --- | --- |

(99)

A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB nem fogja többé a refinanszírozásait állami kezességvállalások révén biztosíttatni. A PBB mindazonáltal egy franchise finanszírozás nélküli, magát a pénz- és tőkepiacról refinanszírozó pénzintézet marad, azonban azt a stratégiát követi, hogy a nem biztosított refinanszírozások volumenét jelentősen csökkenti, és ehelyett fedezett kötvényeket ad ki, amelyek stabilabb finanszírozási forrásnak számítanak.

| (100) | Mivel az akut likviditási hiány a HRE számára végül állami támogatást megkövetelő problémák egyik legfontosabb oka volt, a szerkezetátalakítási terv szerint elegendő készpénz- és likviditási tartalék áll rendelkezésre, amivel kapcsolatban a Bázel III. megállapodás követelményeiből eredő esetleges következményeket figyelembe kell venni. A tartalék a szerkezetátalakítási folyamat kezdetén lesz a legnagyobb, ezt követően pedig fokozatosan csökkenni fog. Alaphelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege mintegy [12–17] %-ának, 2015 végén pedig a [7–17] %-ának felelne meg. Vészhelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege több mint [7–10] %-át, 2015 végén mintegy [7–10] %-át tenné ki. A Bizottság véleménye szerint a likviditási helyzet mind alaphelyzetben, mind vészhelyzetben megfelelőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(100)

Mivel az akut likviditási hiány a HRE számára végül állami támogatást megkövetelő problémák egyik legfontosabb oka volt, a szerkezetátalakítási terv szerint elegendő készpénz- és likviditási tartalék áll rendelkezésre, amivel kapcsolatban a Bázel III. megállapodás követelményeiből eredő esetleges következményeket figyelembe kell venni. A tartalék a szerkezetátalakítási folyamat kezdetén lesz a legnagyobb, ezt követően pedig fokozatosan csökkenni fog. Alaphelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege mintegy [12–17] %-ának, 2015 végén pedig a [7–17] %-ának felelne meg. Vészhelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege több mint [7–10] %-át, 2015 végén mintegy [7–10] %-át tenné ki. A Bizottság véleménye szerint a likviditási helyzet mind alaphelyzetben, mind vészhelyzetben megfelelőnek tekinthető.

| (101) | Egy olyan alaptőke-mutatóval (a Bázel II. megállapodás szerinti belső minősítésen alapuló módszer alapján kalkulálva), amelyet 2011 végére alaphelyzetben 12,9 %-ra, vészhelyzetben pedig 10,5 %-ra becsülnek, a PBB elegendő saját tőkével rendelkezik, és a szerkezetátalakítás folyamán teljesíteni fogja a minimális tőkekövetelményeket. A szerkezetátalakítási tervben meghatározott feltevések szerint az alaptőke-mutató 2015 végén alaphelyzetben 12,4 %, illetve vészhelyzetben 11,3 % lesz. Az alaptőke-mutató visszaesése alaphelyzetben nem a veszteségekre, hanem mindenekelőtt a kockázattal súlyozott eszközök előrejelzett növekedésére vezethető vissza, ami másfelől a célzott növekedéssel áll kapcsolatban (a PBB alaphelyzetben 2011-től 2015-ig pozitív adózás utáni eredményt mutat, csak vészhelyzetben mutatna a PBB 2011-ben és 2012-ben negatív eredményt). |
| --- | --- |

(101)

Egy olyan alaptőke-mutatóval (a Bázel II. megállapodás szerinti belső minősítésen alapuló módszer alapján kalkulálva), amelyet 2011 végére alaphelyzetben 12,9 %-ra, vészhelyzetben pedig 10,5 %-ra becsülnek, a PBB elegendő saját tőkével rendelkezik, és a szerkezetátalakítás folyamán teljesíteni fogja a minimális tőkekövetelményeket. A szerkezetátalakítási tervben meghatározott feltevések szerint az alaptőke-mutató 2015 végén alaphelyzetben 12,4 %, illetve vészhelyzetben 11,3 % lesz. Az alaptőke-mutató visszaesése alaphelyzetben nem a veszteségekre, hanem mindenekelőtt a kockázattal súlyozott eszközök előrejelzett növekedésére vezethető vissza, ami másfelől a célzott növekedéssel áll kapcsolatban (a PBB alaphelyzetben 2011-től 2015-ig pozitív adózás utáni eredményt mutat, csak vészhelyzetben mutatna a PBB 2011-ben és 2012-ben negatív eredményt).

| (102) | A szerkezetátalakítás folyamata során a PBB jövedelmezőségének javulását várják. A szerkezetátalakítási terv szerint alaphelyzetben az adózás utáni nyereség 2011-ben [110–150] millió EUR, 2015-ben pedig [280–320] millió EUR lesz. Bár ez 2011-ben csak [3–6] %-os (adózás utáni) sajáttőke-hozamnak felelne meg, a szerkezetátalakítási folyamat végén, 2015-ben azonban (adózás után) [8–11] %-nak. Az alaphelyzetben elérni kívánt sajáttőke-hozam mind a túlélési képességet, mind a PBB tervezett reprivatizációját szem előtt tartva kielégítőnek tekinthető egy olyan bank számára, amely a szerkezetátalakítási tervben előírt üzleti tevékenységet folytatja. Németország szerint a korábbi évek veszteségei miatt nem lesz adózás utáni nyereség, ami a veszteségek továbbvitelére tekintettel azt jelenti, hogy a PBB 201[...]-ig mérleg szerinti veszteséget halmoz fel, a csendes betét visszafizetésével összefüggésben azonban ez 201[...]-ben nem lesz többé így. |
| --- | --- |

(102)

A szerkezetátalakítás folyamata során a PBB jövedelmezőségének javulását várják. A szerkezetátalakítási terv szerint alaphelyzetben az adózás utáni nyereség 2011-ben [110–150] millió EUR, 2015-ben pedig [280–320] millió EUR lesz. Bár ez 2011-ben csak [3–6] %-os (adózás utáni) sajáttőke-hozamnak felelne meg, a szerkezetátalakítási folyamat végén, 2015-ben azonban (adózás után) [8–11] %-nak. Az alaphelyzetben elérni kívánt sajáttőke-hozam mind a túlélési képességet, mind a PBB tervezett reprivatizációját szem előtt tartva kielégítőnek tekinthető egy olyan bank számára, amely a szerkezetátalakítási tervben előírt üzleti tevékenységet folytatja. Németország szerint a korábbi évek veszteségei miatt nem lesz adózás utáni nyereség, ami a veszteségek továbbvitelére tekintettel azt jelenti, hogy a PBB 201[...]-ig mérleg szerinti veszteséget halmoz fel, a csendes betét visszafizetésével összefüggésben azonban ez 201[...]-ben nem lesz többé így.

| (103) | 1. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (Nemzetközi Pénzügyi Jelentési Szabványok) (alaphelyzet) | | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Többletkamat és hasonló bevételek | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Jutalékbevétel | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Működési bevételek | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Hitelkockázati gondoskodás | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Igazgatási költségek | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Egyéb bevételek egyenlege/Költségek | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Adózás előtti eredmény | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Jövedelemadók | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Adózás utáni eredmény | millió EUR | [110 – 150] | [140 – 160] | [170 – 220] | [240 – 270] | [280 – 320] |

(103)

1. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (Nemzetközi Pénzügyi Jelentési Szabványok) (alaphelyzet)

2011

2012

2013

2014

2015

Többletkamat és hasonló bevételek

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Jutalékbevétel

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Működési bevételek

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Hitelkockázati gondoskodás

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Igazgatási költségek

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Egyéb bevételek egyenlege/Költségek

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Adózás előtti eredmény

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Jövedelemadók

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Adózás utáni eredmény

millió EUR

[110 – 150]

[140 – 160]

[170 – 220]

[240 – 270]

[280 – 320]

| (104) | A PBB jövedelmezőségének legfontosabb növekedési tényezőjeként két forrás emelhető ki: a PBB kereskedelmi üzleteiből származó bevételek növekedni, a működési költségek pedig csökkenni fognak. |
| --- | --- |

(104)

A PBB jövedelmezőségének legfontosabb növekedési tényezőjeként két forrás emelhető ki: a PBB kereskedelmi üzleteiből származó bevételek növekedni, a működési költségek pedig csökkenni fognak.

| (105) | A magasabb bevételek kigazdálkodását illetően a szerkezetátalakítási terv a hitelek átlagos árrésének javulását tartalmazza, amely elsősorban új és nyereséges üzletek jegyzése révén valósul meg. Az ingatlanfinanszírozás tekintetében a jelenlegi portfóliók alapján a nettó árrés javulása várható [85–100] bázispontról (a továbbiakban: bp) 2011-ben [105–120] bp-re, 2012-ben [105–110] bp-re és végül [95–100] bp-re. Az ÖIF-üzletág számára a szerkezetátalakítási folyamat során végig [27–35] bp-s nettó árrést szabnak meg, ami jelentős javulást jelent a jelenlegi portfólióban a közfinanszírozáshoz kalkulált [6–12] bp-s nettó árréshez képest. (31) Ez a javulás lényegében arra vezethető vissza, hogy felhagynak a különösen alacsony árréssel működő közfinanszírozással. |
| --- | --- |

(105)

A magasabb bevételek kigazdálkodását illetően a szerkezetátalakítási terv a hitelek átlagos árrésének javulását tartalmazza, amely elsősorban új és nyereséges üzletek jegyzése révén valósul meg. Az ingatlanfinanszírozás tekintetében a jelenlegi portfóliók alapján a nettó árrés javulása várható [85–100] bázispontról (a továbbiakban: bp) 2011-ben [105–120] bp-re, 2012-ben [105–110] bp-re és végül [95–100] bp-re. Az ÖIF-üzletág számára a szerkezetátalakítási folyamat során végig [27–35] bp-s nettó árrést szabnak meg, ami jelentős javulást jelent a jelenlegi portfólióban a közfinanszírozáshoz kalkulált [6–12] bp-s nettó árréshez képest. (31) Ez a javulás lényegében arra vezethető vissza, hogy felhagynak a különösen alacsony árréssel működő közfinanszírozással.

| (106) | Mivel biztosítani kell a kellően magas árrés elérését, Németország arra vonatkozó vállalása, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat, megfelelőnek és szükségesnek tekinthető. |
| --- | --- |

(106)

Mivel biztosítani kell a kellően magas árrés elérését, Németország arra vonatkozó vállalása, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat, megfelelőnek és szükségesnek tekinthető.

| (107) | 2011-ben és 2012-ben fontos bevételi forrást jelentenek a PBB számára azok az ellentételezések, amelyeket a PBB az FMS-WM-től (a HRE rossz bankja) kap a vagyonkezelési szolgáltatások rendelkezésre bocsátása miatt. Amint azt az IAC is kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ennek alapján vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket az FMS-WM számára többé nem látja el. Ugyanez érvényes az FMS-WM refinanszírozására is. Ennek a vállalásnak alkalmasnak kellene lennie annak biztosítására is, hogy a PBB életképessége középtávon magától fennmaradjon, és a PBB ne szoruljon többé az értékvesztett eszközök átruházásából származó ellentételezésekre. |
| --- | --- |

(107)

2011-ben és 2012-ben fontos bevételi forrást jelentenek a PBB számára azok az ellentételezések, amelyeket a PBB az FMS-WM-től (a HRE rossz bankja) kap a vagyonkezelési szolgáltatások rendelkezésre bocsátása miatt. Amint azt az IAC is kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ennek alapján vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket az FMS-WM számára többé nem látja el. Ugyanez érvényes az FMS-WM refinanszírozására is. Ennek a vállalásnak alkalmasnak kellene lennie annak biztosítására is, hogy a PBB életképessége középtávon magától fennmaradjon, és a PBB ne szoruljon többé az értékvesztett eszközök átruházásából származó ellentételezésekre.

| (108) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy a PBB működési költségeinek jelentős mértékű csökkentését tervezi. A költség–bevétel arány a szerkezetátalakítási folyamat során jelentősen javulni fog, mégpedig alaphelyzetben a 2011. évi [64–79] %-ról 2015-ben [32–42] %-ra. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a PBB működési költségeinek jelentős mértékű csökkentését tervezi. A költség–bevétel arány a szerkezetátalakítási folyamat során jelentősen javulni fog, mégpedig alaphelyzetben a 2011. évi [64–79] %-ról 2015-ben [32–42] %-ra.

| (109) | A PBB néhány, a költségalapjára kiható radikális szerkezetátalakítási intézkedést kezdeményezett, ennek megfelelően több képviseletét bezárta, személyi állományát pedig mintegy 30 %-kal csökkentette (2010 végén 1 366 alkalmazottat foglalkoztatott, ezzel szemben 2007 végén (32)2 000 alkalmazottja volt). Míg ezek az intézkedések középtávon és hosszú távon pozitív kihatással lesznek a működési költségekre, a szerkezetátalakítás során rövid távon rendkívüli költségek is keletkeznek, elsősorban végkielégítések és előnyugdíjazások kifizetései, valamint ügyvédi és tanácsadói költségek. A Bizottság véleménye szerint megalapozottnak tekinthető az a feltevés, miszerint a szerkezetátalakítás befejezését követően a működési költségek jelentősen alacsonyabb szintre állnak be. |
| --- | --- |

(109)

A PBB néhány, a költségalapjára kiható radikális szerkezetátalakítási intézkedést kezdeményezett, ennek megfelelően több képviseletét bezárta, személyi állományát pedig mintegy 30 %-kal csökkentette (2010 végén 1 366 alkalmazottat foglalkoztatott, ezzel szemben 2007 végén (32)2 000 alkalmazottja volt). Míg ezek az intézkedések középtávon és hosszú távon pozitív kihatással lesznek a működési költségekre, a szerkezetátalakítás során rövid távon rendkívüli költségek is keletkeznek, elsősorban végkielégítések és előnyugdíjazások kifizetései, valamint ügyvédi és tanácsadói költségek. A Bizottság véleménye szerint megalapozottnak tekinthető az a feltevés, miszerint a szerkezetátalakítás befejezését követően a működési költségek jelentősen alacsonyabb szintre állnak be.

| (110) | Az értékvesztett eszközöknek az FMS-WM-re való átruházását követően – ami a mérlegfőösszeg jelentős mértékű csökkenését okozta – alaphelyzetben stabilnak tűnik a PBB hitelkockázati gondoskodása a szerkezetátalakítás idejére. |
| --- | --- |

(110)

Az értékvesztett eszközöknek az FMS-WM-re való átruházását követően – ami a mérlegfőösszeg jelentős mértékű csökkenését okozta – alaphelyzetben stabilnak tűnik a PBB hitelkockázati gondoskodása a szerkezetátalakítás idejére.

| (111) | A PBB tervezett sajáttőke-hozama a Bizottság számára még a vészhelyzetben alapul vett feltételezések esetén is kellően erősnek tűnik, mivel nem kerülne veszélybe sem a bank életképessége, sem pedig a PBB reprivatizációjával kapcsolatos kilátások. A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB 2011-ben vészhelyzetben [100–125] millió EUR veszteséget halmozna fel, azonban 2015-ben a szerkezetátalakítási folyamat lezárásakor [270–310] millió EUR nyereség várható. A sajáttőke-hozam (adózás után) 2011-ben (– [2,8–3,8] %) és 2012-ben negatív lenne, e forgatókönyv esetén pedig 2015-ben [9–12] %-nál helyezkedne el. |
| --- | --- |

(111)

A PBB tervezett sajáttőke-hozama a Bizottság számára még a vészhelyzetben alapul vett feltételezések esetén is kellően erősnek tűnik, mivel nem kerülne veszélybe sem a bank életképessége, sem pedig a PBB reprivatizációjával kapcsolatos kilátások. A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB 2011-ben vészhelyzetben [100–125] millió EUR veszteséget halmozna fel, azonban 2015-ben a szerkezetátalakítási folyamat lezárásakor [270–310] millió EUR nyereség várható. A sajáttőke-hozam (adózás után) 2011-ben (– [2,8–3,8] %) és 2012-ben negatív lenne, e forgatókönyv esetén pedig 2015-ben [9–12] %-nál helyezkedne el.

| (112) | 2. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (vészhelyzet) | | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Többletkamat és hasonló bevételek | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Jutalékbevétel | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Működési bevételek | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Hitelkockázati gondoskodás | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Igazgatási költségek | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Egyéb bevételek egyenlege/Költségek | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Adózás előtti eredmény | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Jövedelemadók | millió EUR | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Adózás utáni eredmény | millió EUR | – [100 – 125] | – [75 – 90] | [230 – 290] | [250 – 290] | [270 – 310] |

(112)

2. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (vészhelyzet)

2011

2012

2013

2014

2015

Többletkamat és hasonló bevételek

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Jutalékbevétel

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Működési bevételek

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Hitelkockázati gondoskodás

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Igazgatási költségek

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Egyéb bevételek egyenlege/Költségek

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Adózás előtti eredmény

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Jövedelemadók

millió EUR

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Adózás utáni eredmény

millió EUR

– [100 – 125]

– [75 – 90]

[230 – 290]

[250 – 290]

[270 – 310]

| (113) | Tekintettel az üzleti modellben, a technikai infrastruktúrában és a szervezeti felépítésben bekövetkező pozitív változásokra, valamint ezeknek a PBB várható likviditására, fizetőképességére és jövedelmezőségére gyakorolt hatásaira, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a szerkezetátalakítási terv eleget tesz a hosszú távú életképesség helyreállítását illetően a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény kritériumainak. |
| --- | --- |

(113)

Tekintettel az üzleti modellben, a technikai infrastruktúrában és a szervezeti felépítésben bekövetkező pozitív változásokra, valamint ezeknek a PBB várható likviditására, fizetőképességére és jövedelmezőségére gyakorolt hatásaira, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a szerkezetátalakítási terv eleget tesz a hosszú távú életképesség helyreállítását illetően a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény kritériumainak.

VI.2.3.2.   Saját hozzájárulás/Tehermegosztás

| (114) | A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján a kedvezményezettnek megfelelő mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási költségekhez. A közlemény 3. szakasza erre vonatkozóan az alábbi alapelveket fogalmazza meg:






  a) | A szerkezetátalakítási támogatásoknak azokra a költségekre kell korlátozódniuk, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek. |
| --- | --- | --- |

(114)

A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján a kedvezményezettnek megfelelő mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási költségekhez. A közlemény 3. szakasza erre vonatkozóan az alábbi alapelveket fogalmazza meg:

a)

A szerkezetátalakítási támogatásoknak azokra a költségekre kell korlátozódniuk, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek.

| b) | A támogatási összeg szükséges minimumra korlátozása érdekében a kedvezményezett banknak először saját forrásaiból – például eszközeladás révén – kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást. |
| --- | --- |

b)

A támogatási összeg szükséges minimumra korlátozása érdekében a kedvezményezett banknak először saját forrásaiból – például eszközeladás révén – kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást.

| c) | A szerkezetátalakítás költségeit az állam és a banki befektetők közösen viselik, utóbbiak a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A tehermegosztás követelménye két célt szolgál: a lehetséges versenytorzulások mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázatok kiküszöbölését. (33) |
| --- | --- |

c)

A szerkezetátalakítás költségeit az állam és a banki befektetők közösen viselik, utóbbiak a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A tehermegosztás követelménye két célt szolgál: a lehetséges versenytorzulások mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázatok kiküszöbölését. (33)

| (115) | A Bizottság kételyei eloszlottak azzal kapcsolatban, hogy a támogatások esetleg nem a hosszú távú életképesség helyreállításához szükséges minimumra korlátozódnak. Németország összesen mintegy 10 milliárd EUR összeget fektet a HRE-be. A tőkeinjekciók egy része, azaz 2,08 milliárd EUR az FMS-WM követeléskezelő társaság feltőkésítését szolgálja, további 1,59 milliárd EUR összeget pedig a szerkezetátalakítás során kell átruházni az FMS-WM-re. A mintegy 10 milliárd EUR összeg 63 %-a a HRE konszernben marad. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság kételyei eloszlottak azzal kapcsolatban, hogy a támogatások esetleg nem a hosszú távú életképesség helyreállításához szükséges minimumra korlátozódnak. Németország összesen mintegy 10 milliárd EUR összeget fektet a HRE-be. A tőkeinjekciók egy része, azaz 2,08 milliárd EUR az FMS-WM követeléskezelő társaság feltőkésítését szolgálja, további 1,59 milliárd EUR összeget pedig a szerkezetátalakítás során kell átruházni az FMS-WM-re. A mintegy 10 milliárd EUR összeg 63 %-a a HRE konszernben marad.

| (116) | A PBB a HRE konszern egyetlen egysége, amely a jövőben tevékenységet fejt ki, és így aktív módon részt vesz a versenyben. Alaphelyzetben 2011 végén az alaptőke-mutatót 12,9 %-ra becsülik (a Bázel II. megállapodás szerinti IRB-módszer alapján), a mutató a szerkezetátalakítási folyamat során 2015 végéig kis mértékben, mégpedig 12,4 %-ra fog csökkenni. A szerkezetátalakítási terv nem vet fel kétséget afelől, hogy a bank a szerkezetátalakítási folyamat során is eleget tesz a minimális tőkekövetelményeknek. Az előrejelzett alaptőke-mutató magasnak mondható, azonban teljesen megfelel a versenytársak tőkemutatójának, ezenkívül a pénzügyi válság miatt a bankoktól most magasabb tőkemutatókat várnak el, mint a válság előtt. Bele kell gondolni továbbá abba is, hogy a pénzügyi válság során felmerülő problémái miatt a PBB-nek szilárd tőkealapra van szüksége ahhoz, hogy magát megbízható üzleti partnerként pozícionálhassa a piaci résztvevőknél. A Bizottság véleménye szerint ezért a rendelkezésre bocsátott tőke nagysága és az ebből eredő tőkemutatók megfelelőek, és a szükséges minimumra korlátozódnak. |
| --- | --- |

(116)

A PBB a HRE konszern egyetlen egysége, amely a jövőben tevékenységet fejt ki, és így aktív módon részt vesz a versenyben. Alaphelyzetben 2011 végén az alaptőke-mutatót 12,9 %-ra becsülik (a Bázel II. megállapodás szerinti IRB-módszer alapján), a mutató a szerkezetátalakítási folyamat során 2015 végéig kis mértékben, mégpedig 12,4 %-ra fog csökkenni. A szerkezetátalakítási terv nem vet fel kétséget afelől, hogy a bank a szerkezetátalakítási folyamat során is eleget tesz a minimális tőkekövetelményeknek. Az előrejelzett alaptőke-mutató magasnak mondható, azonban teljesen megfelel a versenytársak tőkemutatójának, ezenkívül a pénzügyi válság miatt a bankoktól most magasabb tőkemutatókat várnak el, mint a válság előtt. Bele kell gondolni továbbá abba is, hogy a pénzügyi válság során felmerülő problémái miatt a PBB-nek szilárd tőkealapra van szüksége ahhoz, hogy magát megbízható üzleti partnerként pozícionálhassa a piaci résztvevőknél. A Bizottság véleménye szerint ezért a rendelkezésre bocsátott tőke nagysága és az ebből eredő tőkemutatók megfelelőek, és a szükséges minimumra korlátozódnak.

| (117) | A HRE számára továbbá összesen 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat nyújtottak, ebből az összegből a bank 124 milliárd eurót vett igénybe. Annak érdekében, hogy a bank folytatni tudja tevékenységeit abban az időszakban, amikor fizetésképtelenség fenyegette, szükség volt ezekre a kezességvállalásokra legalább addig, amíg a HRE át tudta ruházni értékvesztett eszközeit az FMS-WM-re. A HRE konszern által igénybe vett valamennyi, összesen 124 milliárd EUR összegű kezességvállalást 2010. október 1-jei hatállyal átruházták az FMS-WM-re, ezért a PBB üzleti tevékenysége során már nem használja fel az állami kezességvállalásokat. Az átruházás elősegítette azt, hogy a kezességvállalások formáját öltő támogatás időben a szükséges minimumra korlátozódott. |
| --- | --- |

(117)

A HRE számára továbbá összesen 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat nyújtottak, ebből az összegből a bank 124 milliárd eurót vett igénybe. Annak érdekében, hogy a bank folytatni tudja tevékenységeit abban az időszakban, amikor fizetésképtelenség fenyegette, szükség volt ezekre a kezességvállalásokra legalább addig, amíg a HRE át tudta ruházni értékvesztett eszközeit az FMS-WM-re. A HRE konszern által igénybe vett valamennyi, összesen 124 milliárd EUR összegű kezességvállalást 2010. október 1-jei hatállyal átruházták az FMS-WM-re, ezért a PBB üzleti tevékenysége során már nem használja fel az állami kezességvállalásokat. Az átruházás elősegítette azt, hogy a kezességvállalások formáját öltő támogatás időben a szükséges minimumra korlátozódott.

| (118) | A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a kedvezményezett bankoknak először saját forrásaikból kell finanszírozniuk szerkezetátalakításukat, amire rendszerint eszközeladás révén kerül sor. Eszközeinek mintegy 210 milliárd EUR névértéken, valamint származtatott ügyleteinek mintegy 280 milliárd EUR névértéken az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásával a HRE eszközeinek jelentős részét leválasztotta, és ily módon mérlegfőösszegét a felére csökkentette. Nem jutott azonban ezáltal olyan számviteli nyereséghez, amelyet a szerkezetátalakítási költségek finanszírozásához felhasználhatott volna. Az átruházás inkább ugyancsak állami támogatásnak tekinthető, mivel az eszközökért a HRE-nek fizetett ár az eszközök tényleges gazdasági értékét mintegy 16,2 milliárd EUR összeggel meghaladta. A konszern mégis eladja, illetve már eladta bizonyos vállalkozásokban lévő részesedéseit (pl. az Arsago ACM GmbH-ban (Frankfurt), az Arsago Holding AG-ben (Svájc), a DEPFA First Albany Securities LLC-ben (New York) és a Collineo Asset Management GmbH-ban lévő részesedéseit). |
| --- | --- |

(118)

A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a kedvezményezett bankoknak először saját forrásaikból kell finanszírozniuk szerkezetátalakításukat, amire rendszerint eszközeladás révén kerül sor. Eszközeinek mintegy 210 milliárd EUR névértéken, valamint származtatott ügyleteinek mintegy 280 milliárd EUR névértéken az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásával a HRE eszközeinek jelentős részét leválasztotta, és ily módon mérlegfőösszegét a felére csökkentette. Nem jutott azonban ezáltal olyan számviteli nyereséghez, amelyet a szerkezetátalakítási költségek finanszírozásához felhasználhatott volna. Az átruházás inkább ugyancsak állami támogatásnak tekinthető, mivel az eszközökért a HRE-nek fizetett ár az eszközök tényleges gazdasági értékét mintegy 16,2 milliárd EUR összeggel meghaladta. A konszern mégis eladja, illetve már eladta bizonyos vállalkozásokban lévő részesedéseit (pl. az Arsago ACM GmbH-ban (Frankfurt), az Arsago Holding AG-ben (Svájc), a DEPFA First Albany Securities LLC-ben (New York) és a Collineo Asset Management GmbH-ban lévő részesedéseit).

| (119) | A HRE a SoFFin-nak a Németország által nyújtott valamennyi kezességvállalásért évi 0,5 % és 0,8 % közötti kamatot fizetett, ezáltal az állami támogatás ezen részéért megfelelő ellentételezést fizetett a vonatkozó bizottsági közlemény (A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása, „banki közlemény”) (34) értelmében. Ezzel szemben a bank eddig sem a tőkeinjekcióért, sem pedig az eszközátvételi intézkedésből származó tőkeátvételért nem fizetett semmilyen ellentételezést, továbbá nincs abban a helyzetben, hogy megfelelő claw-back mechanizmust irányozzon elő azért az állami támogatásért, amely abból eredt, hogy az eszközök átvételi értéke magasabb volt az eszközök tényleges gazdasági értékénél. |
| --- | --- |

(119)

A HRE a SoFFin-nak a Németország által nyújtott valamennyi kezességvállalásért évi 0,5 % és 0,8 % közötti kamatot fizetett, ezáltal az állami támogatás ezen részéért megfelelő ellentételezést fizetett a vonatkozó bizottsági közlemény (A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása, „banki közlemény”) (34) értelmében. Ezzel szemben a bank eddig sem a tőkeinjekcióért, sem pedig az eszközátvételi intézkedésből származó tőkeátvételért nem fizetett semmilyen ellentételezést, továbbá nincs abban a helyzetben, hogy megfelelő claw-back mechanizmust irányozzon elő azért az állami támogatásért, amely abból eredt, hogy az eszközök átvételi értéke magasabb volt az eszközök tényleges gazdasági értékénél.

| (120) | A HRE általános gazdasági helyzetét figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a bank egyszerűen nem volt abban a helyzetben, hogy a szerkezetátalakítási költségekhez további jelentős összeggel járuljon hozzá. (35) Következésképpen azt, hogy a saját hozzájárulás nem volt elegendő, a szerkezetátalakítási tervben meghatározott különösen széles körű szervezeti intézkedésekkel együtt kell figyelembe venni annak érdekében, hogy a bank megmentéséhez szükséges terheknek a bank és a részvényesek közötti megfelelő megosztása biztosítva legyen. A Bizottság úgy tekinti, hogy a szerkezetátalakítási tervben a konszern nagyságát, a piaci jelenlétet, az üzleti tevékenység terjedelmét és a mérlegfőösszeget érintő előirányzott csökkentés jelen esetben a különleges körülményekre tekintettel megfelelő módon kompenzálja azt, hogy a bank nem bocsátott rendelkezésre elegendő saját hozzájárulást. |
| --- | --- |

(120)

A HRE általános gazdasági helyzetét figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a bank egyszerűen nem volt abban a helyzetben, hogy a szerkezetátalakítási költségekhez további jelentős összeggel járuljon hozzá. (35) Következésképpen azt, hogy a saját hozzájárulás nem volt elegendő, a szerkezetátalakítási tervben meghatározott különösen széles körű szervezeti intézkedésekkel együtt kell figyelembe venni annak érdekében, hogy a bank megmentéséhez szükséges terheknek a bank és a részvényesek közötti megfelelő megosztása biztosítva legyen. A Bizottság úgy tekinti, hogy a szerkezetátalakítási tervben a konszern nagyságát, a piaci jelenlétet, az üzleti tevékenység terjedelmét és a mérlegfőösszeget érintő előirányzott csökkentés jelen esetben a különleges körülményekre tekintettel megfelelő módon kompenzálja azt, hogy a bank nem bocsátott rendelkezésre elegendő saját hozzájárulást.

| (121) | Figyelembe kell venni azt is, hogy a bankot államosították, és korábbi részvényeseit a konszern értéke alapján állami támogatás nélkül kárpótolták. (36) Ez az állami támogatásként való értékelés szempontjából pozitív szempont, és azt jelenti, hogy a korábbi részvényesek valamennyi részvényüket elvesztették, így abból lehet kiindulni, hogy a HRE szerkezetátalakításának költségeit megfelelő mértékben ők is viselték. |
| --- | --- |

(121)

Figyelembe kell venni azt is, hogy a bankot államosították, és korábbi részvényeseit a konszern értéke alapján állami támogatás nélkül kárpótolták. (36) Ez az állami támogatásként való értékelés szempontjából pozitív szempont, és azt jelenti, hogy a korábbi részvényesek valamennyi részvényüket elvesztették, így abból lehet kiindulni, hogy a HRE szerkezetátalakításának költségeit megfelelő mértékben ők is viselték.

| (122) | A HRE hátrasorolt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjainak jogosultjait érintően Németország vállalta, hogy a HRE nem fizet nyereségtől függő finanszírozási eszközökre harmadik feleknek nyereséget, ezáltal biztosítva lesz, hogy a Tier-2 tőketulajdonosok befektetéseikért cserébe semmilyen vagy csak csekély ellentételezést kapnak, és ily módon a Tier-1 tőketulajdonosokhoz hasonlóan részt vesznek a teherviselésben. |
| --- | --- |

(122)

A HRE hátrasorolt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjainak jogosultjait érintően Németország vállalta, hogy a HRE nem fizet nyereségtől függő finanszírozási eszközökre harmadik feleknek nyereséget, ezáltal biztosítva lesz, hogy a Tier-2 tőketulajdonosok befektetéseikért cserébe semmilyen vagy csak csekély ellentételezést kapnak, és ily módon a Tier-1 tőketulajdonosokhoz hasonlóan részt vesznek a teherviselésben.

| (123) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a HRE részvényesei megfelelő mértékben hozzájárultak a szerkezetátalakítás költségeihez, és így az erkölcsi kockázatok veszélye is kellő figyelmet kapott. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a HRE részvényesei megfelelő mértékben hozzájárultak a szerkezetátalakítás költségeihez, és így az erkölcsi kockázatok veszélye is kellő figyelmet kapott.

VI.2.3.3.   A versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések

| (124) | A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a Bizottságnak a versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések vizsgálata során a támogatás nagyságát, a tehermegosztás fokát és a pénzintézetnek a szerkezetátalakítás utáni jövőbeni piaci helyzetét kell figyelembe vennie, a vizsgálat alapján pedig meg kell hozni a megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(124)

A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a Bizottságnak a versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések vizsgálata során a támogatás nagyságát, a tehermegosztás fokát és a pénzintézetnek a szerkezetátalakítás utáni jövőbeni piaci helyzetét kell figyelembe vennie, a vizsgálat alapján pedig meg kell hozni a megfelelő intézkedéseket.

| (125) | A HRE jelentős versenytorzulásokat okozott. Németország összesen maximum 9,95 milliárd EUR összeget kitevő tőkét juttat a HRE-nek, amelynek egy részét az FMS-WM kapja, valamint 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat bocsát a HRE rendelkezésére. Ezenkívül a HRE egy olyan eszközátvételi intézkedést vett igénybe, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz. A jelentős állami támogatásra tekintettel véghez kell vinni a HRE radikális szerkezetátalakítását. |
| --- | --- |

(125)

A HRE jelentős versenytorzulásokat okozott. Németország összesen maximum 9,95 milliárd EUR összeget kitevő tőkét juttat a HRE-nek, amelynek egy részét az FMS-WM kapja, valamint 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat bocsát a HRE rendelkezésére. Ezenkívül a HRE egy olyan eszközátvételi intézkedést vett igénybe, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz. A jelentős állami támogatásra tekintettel véghez kell vinni a HRE radikális szerkezetátalakítását.

| (126) | A HRE utódbankjaként a PBB elegendő pénzügyi eszközzel fog rendelkezni, és nem terhelik majd a HRE korábbi kockázatos hitelügyletei. A PBB üzletképességének megőrzése és a leválasztás megkönnyítése érdekében nagymértékű támogatásra volt szükség. A PBB azonban jóval kisebb bank, és Németország ezenfelül megfelelő intézkedéseket is tett a lehetséges versenytorzulások korlátozása érdekében. |
| --- | --- |

(126)

A HRE utódbankjaként a PBB elegendő pénzügyi eszközzel fog rendelkezni, és nem terhelik majd a HRE korábbi kockázatos hitelügyletei. A PBB üzletképességének megőrzése és a leválasztás megkönnyítése érdekében nagymértékű támogatásra volt szükség. A PBB azonban jóval kisebb bank, és Németország ezenfelül megfelelő intézkedéseket is tett a lehetséges versenytorzulások korlátozása érdekében.

| (127) | Először is a PBB vállalati egységként jelentősen különbözni fog a korábbi HRE-től, a PBB-t államosították, és jelenleg radikális szerkezetátalakítás alatt áll, amelynek eredményeként a PBB jóval kisebb bankként működik, mint az egykori HRE. Számos eszköznek az FMS-WM-re való átruházását követően a PBB stratégiai mérlegfőösszege a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának felel meg, ebben a mérlegfőösszegben nem szerepelnek olyan mérlegtételek, amelyek a PBB mérlegében megszűnő portfólióként lejárnak, vagy amelyeket szintetikusan az FMS-WM-re ruháztak át. |
| --- | --- |

(127)

Először is a PBB vállalati egységként jelentősen különbözni fog a korábbi HRE-től, a PBB-t államosították, és jelenleg radikális szerkezetátalakítás alatt áll, amelynek eredményeként a PBB jóval kisebb bankként működik, mint az egykori HRE. Számos eszköznek az FMS-WM-re való átruházását követően a PBB stratégiai mérlegfőösszege a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának felel meg, ebben a mérlegfőösszegben nem szerepelnek olyan mérlegtételek, amelyek a PBB mérlegében megszűnő portfólióként lejárnak, vagy amelyeket szintetikusan az FMS-WM-re ruháztak át.

| (128) | Másodszor, Németország több olyan kötelezettségvállalást terjesztett a Bizottság elé, amelyek a PBB piaci jelenlétének korlátozására vonatkoznak (további információk az 5. szakaszban találhatóak). A PBB csak két üzletágban – ingatlanfinanszírozás és közbefektetések finanszírozása – köt majd új ügyleteket. E két üzletág a szerkezetátalakítási folyamat során csak korlátozott mértékben fog növekedni, mivel mind az új ügyletekre, mind pedig a mérlegfőösszegre és a portfólió terjedelmére vonatkozóan felső határokat szabtak meg annak érdekében, hogy csökkenjenek a PBB lehetőségei a piacon való terjeszkedésre és ezáltal a verseny torzítására. A növekedési korlátok legalább 2013. december 31-ig érvényesek, és esetleg tovább is, amennyiben a PBB reprivatizációjára eddig az időpontig nem kerül sor. A HRE konszern összes többi egységének meg kell szüntetnie üzleti tevékenységét, és hagynia kell, hogy portfóliói lejárjanak, ez különösen az „Infrastructure Finance”, a „Capital Market & Asset Management” és a közfinanszírozás üzletágakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(128)

Másodszor, Németország több olyan kötelezettségvállalást terjesztett a Bizottság elé, amelyek a PBB piaci jelenlétének korlátozására vonatkoznak (további információk az 5. szakaszban találhatóak). A PBB csak két üzletágban – ingatlanfinanszírozás és közbefektetések finanszírozása – köt majd új ügyleteket. E két üzletág a szerkezetátalakítási folyamat során csak korlátozott mértékben fog növekedni, mivel mind az új ügyletekre, mind pedig a mérlegfőösszegre és a portfólió terjedelmére vonatkozóan felső határokat szabtak meg annak érdekében, hogy csökkenjenek a PBB lehetőségei a piacon való terjeszkedésre és ezáltal a verseny torzítására. A növekedési korlátok legalább 2013. december 31-ig érvényesek, és esetleg tovább is, amennyiben a PBB reprivatizációjára eddig az időpontig nem kerül sor. A HRE konszern összes többi egységének meg kell szüntetnie üzleti tevékenységét, és hagynia kell, hogy portfóliói lejárjanak, ez különösen az „Infrastructure Finance”, a „Capital Market & Asset Management” és a közfinanszírozás üzletágakra vonatkozik.

| (129) | Harmadszor, annak érdekében, hogy eloszlassa a Bizottság arra irányuló kételyeit, hogy a PBB túlzottan agresszív árpolitikája révén árthat a versenynek és a versenytársaknak, Németország ígéretet tett arra, hogy a PBB stratégiai új tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat. A Bizottság véleménye szerint ez az aránytalanul erős versenytorzulások megakadályozására szolgáló további hatékony intézkedésként értékelhető. |
| --- | --- |

(129)

Harmadszor, annak érdekében, hogy eloszlassa a Bizottság arra irányuló kételyeit, hogy a PBB túlzottan agresszív árpolitikája révén árthat a versenynek és a versenytársaknak, Németország ígéretet tett arra, hogy a PBB stratégiai új tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat. A Bizottság véleménye szerint ez az aránytalanul erős versenytorzulások megakadályozására szolgáló további hatékony intézkedésként értékelhető.

| (130) | Negyedszer, a PBB-t üzleti tevékenysége során olyan magatartási szabályok kötik majd, amelyek felvásárlási tilalmat, valamint egy olyan tilalmat írnak elő, miszerint a PBB reklámtevékenysége során nem tehet utalást az állami támogatásra. |
| --- | --- |

(130)

Negyedszer, a PBB-t üzleti tevékenysége során olyan magatartási szabályok kötik majd, amelyek felvásárlási tilalmat, valamint egy olyan tilalmat írnak elő, miszerint a PBB reklámtevékenysége során nem tehet utalást az állami támogatásra.

| (131) | Németország ezen túlmenően ígéretet tett arra, hogy a PBB-t a lehető leggyorsabban, azaz legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja, így a PBB eladása lehetővé teszi a Németországi Szövetségi Köztársaság számára, hogy a HRE-nek juttatott tőkét (részben) visszakapja. A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a PBB mielőbbi reprivatizációjával biztosítható annak lehetősége, hogy harmadik felek a PBB-t megszerezhessék. |
| --- | --- |

(131)

Németország ezen túlmenően ígéretet tett arra, hogy a PBB-t a lehető leggyorsabban, azaz legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja, így a PBB eladása lehetővé teszi a Németországi Szövetségi Köztársaság számára, hogy a HRE-nek juttatott tőkét (részben) visszakapja. A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a PBB mielőbbi reprivatizációjával biztosítható annak lehetősége, hogy harmadik felek a PBB-t megszerezhessék.

VII.   ELLENŐRZÉS

| (132) | Németország ígéretet tett arra, hogy a HRE szerkezetátalakítási tervének, valamint a vállalások jegyzékében szereplő ígérvényeknek a végrehajtását egy ellenőrző megbízott felügyeli, aki negyedévente jelentést tesz a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(132)

Németország ígéretet tett arra, hogy a HRE szerkezetátalakítási tervének, valamint a vállalások jegyzékében szereplő ígérvényeknek a végrehajtását egy ellenőrző megbízott felügyeli, aki negyedévente jelentést tesz a Bizottságnak.

VIII.   KÖVETKEZTETÉS

| (133) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a fentiekben megvizsgált intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a fentiekben megvizsgált intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó.

| (134) | Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető, feltéve, hogy a 2011. június 14-én véglegesen aktualizált szerkezetátalakítási tervet, valamint a jelen határozat mellékletét képező vállalási jegyzékben szereplő ígérvényeket végrehajtják, |
| --- | --- |

(134)

Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető, feltéve, hogy a 2011. június 14-én véglegesen aktualizált szerkezetátalakítási tervet, valamint a jelen határozat mellékletét képező vállalási jegyzékben szereplő ígérvényeket végrehajtják,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország által a Hypo Real Estate konszern számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt állami támogatás, amely az alábbiakban felsoroltakból tevődik össze

| — | 60 millió EUR összegű tőkejuttatás (2009. április 17-én jelentették be), |
| --- | --- |

—

60 millió EUR összegű tőkejuttatás (2009. április 17-én jelentették be),

| — | 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. június 3-án jelentették be), |
| --- | --- |

—

2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. június 3-án jelentették be),

| — | 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. október 26-án jelentették be), |
| --- | --- |

—

3 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. október 26-án jelentették be),

| — | 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. április 30-án jelentették be), amelyből 450 millió EUR juttatására csak meghatározott körülmények fennállása esetén kerül sor, |
| --- | --- |

—

1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. április 30-án jelentették be), amelyből 450 millió EUR juttatására csak meghatározott körülmények fennállása esetén kerül sor,

| — | 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. szeptember 10-én jelentették be), |
| --- | --- |

—

2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. szeptember 10-én jelentették be),

| — | 35 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2008. szeptember 30-án jelentették be), |
| --- | --- |

—

35 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2008. szeptember 30-án jelentették be),

| — | 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2009. április 17-én jelentették be), |
| --- | --- |

—

52 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2009. április 17-én jelentették be),

| — | 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be), |
| --- | --- |

—

8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be),

| — | 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be), |
| --- | --- |

—

10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be),

| — | 20 milliárd EUR összegű likviditási garancia (2010. szeptember 2-án jelentették be), |
| --- | --- |

—

20 milliárd EUR összegű likviditási garancia (2010. szeptember 2-án jelentették be),

| — | 20 milliárd EUR összegű settlement garancia (2010. szeptember 10-én jelentették be), |
| --- | --- |

—

20 milliárd EUR összegű settlement garancia (2010. szeptember 10-én jelentették be),

| — | eszközök átruházása az FMS Wertmanagement AöR követeléskezelő társaságra (2010. szeptember 10-én jelentették be) |
| --- | --- |

—

eszközök átruházása az FMS Wertmanagement AöR követeléskezelő társaságra (2010. szeptember 10-én jelentették be)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján és a mellékletben található vállalási jegyzékre tekintettel a belső piaccal összeegyeztethető.

2. cikk

Németország rögzíti, hogy a jelen határozat közlésétől számítva részletes negyedéves jelentéseket juttat el a Bizottságnak azokról az intézkedésekről, amelyeket a vállalások jegyzékének mellékletében meghatározott ütemtervnek megfelelően a jelen határozat teljesítése érdekében hozott.

3. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 18-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. és 108. cikkévé vált. Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke, valamint az EUMSZ 107. és 108. cikke tartalmukat tekintve lényegében azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére való hivatkozást - adott esetben - az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére való hivatkozásként kell érteni.

1

(2)  HL C 240., 2009.10.7., 11. o.; HL C 13., 2010.1.20., 58. o.; HL C 300., 2010.11.6., 6. o.

2

(3)  A Bizottság 2008. október 2-i határozata (HL C 293., 2008.11.15., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság N 625/08. sz. ügyben hozott 2008. december 12-i határozata (HL C 143., 2009.6.24., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. ügyben hozott 2009. május 7-i határozata, helyébe lépett a 2009. július 24-i határozat (HL C 240., 2009.10.7., 11. o.).

5

(6)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

6

(7)  Németország szerint a követeléskezelő társaság számára a SoFFin által nyújtott 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást a HRE formálisan soha nem kérelmezte, és arra a SoFFin nem tett ígéretet.

7

(8)  A Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.), N 333/09. és N 557/09. sz. ügyekben hozott 2009. november 13-i határozata (HL C 13., 2010.1.20., 58. o.).

8

(9)  Az N 694/09. sz. ügyben hozott 2009. december 21-i határozat (HL C 25., 2010.2.2., 14. o.).

9

(10)  A Bizottság N 161/10. sz. ügyben hozott 2010. május 19-i határozata (HL C 190., 2010.7.14., 7. o.).

10

(11)  A HRE követeléskezelő társasága.

11

(12)  A Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.) és N 380/10. sz. ügyekben hozott 2010. szeptember 24-i határozata (HL C 300., 2010.11.6., 6. o.).

12

(13)  A HRE konszernnel és a konszern problémáival kapcsolatos további információk az eljárás megindításáról és az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatokban találhatóak.

13

(14)  A HRE Finance fa.-t 2007-ben egy egyedi értékpapír-tranzakció céljából hozták létre, és 2008 óta felszámolás alatt áll. Nincsenek alkalmazottai, mérlegfőösszege pedig 2010. végén 275 000 EUR volt.

14

(15)  Bizalmas információk

15

(16)  Lásd a 10. lábjegyzetet.

16

(17)  A Bizottság N 512/08. sz. ügyben hozott 2008. október 27-i határozata – Rettungspaket für Kreditinstitute in Deutschland [Mentőcsomag a németországi pénzintézeteknek], helyébe lépett a Bizottság N 625/08. sz. ügyben hozott 2008. december 12-i határozata – Rettungspaket für Finanzinstitute in Deutschland (HL C 143., 2009.6.24., 1. o.).

17

(18)  HL C 72., 2009.3.26., 1. o.

18

(19)  Németország szerint a követeléskezelő társaság számára nyújtott 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást a HRE formálisan soha nem kérelmezte, és arra a SoFFin nem tett ígéretet. A Bizottság a kezességvállalást nem engedélyezte.

19

(20)  HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

20

(21)  A vállalások teljes jegyzéke e határozat mellékletét képezi.

21

(22)  A PBB a fő piacokon rendelkezik értékesítési irodákkal, míg a többi piacon nem.

22

(23)  A Bizottság 2008. október 2-i határozata (HL C 293., 2008.11.15., 1. o.); a Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. ügyben hozott 2009. május 7-i határozata, helyébe lépett a 2009. július 24-i határozat (HL C 240., 2009.10.7., 11. o.); a Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz., N 333/09. sz. és N 557/09. sz. ügyekben hozott 2009. november 13-i határozata (HL C 13., 2010.1.20., 58. o.); a Bizottság N 694/09. sz. ügyben hozott 2009. december 21-i határozata (HL C 25., 2010.2.2., 14. o.); a Bizottság N 161/10. sz. ügyben hozott 2010. május 19-i határozata (HL C 190., 2010.7.14., 7. o.); a Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. és N 380/10. sz. ügyekben hozott 2010. szeptember 24-i határozata (HL C 300., 2010.11.6., 6. o.).

23

(24)  A megszűnéssel kapcsolatos ígérvény önmagában nem sérti azt a lehetőséget, hogy Németország egy későbbi időpontban a DEPFA Bank plc. egyes részeit vagy az egész DEPFA Bank plc.-t vagy annak bármely leányvállalatát eladja. Ha az elidegenítésre 2013. december vége előtt kerülne sor, ezeket a Bizottságnál bejelentenék, és nem hajtanák végre addig, amíg a Bizottság nem engedélyezi. Abban az esetben, ha a DEPFA Bank plc.-csoport vagy bármely része újra elkezdene működni a piacokon, ez az ígérvény a Bizottság számára lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy bármilyen állami támogatás, amelyet a DEPFA Bank plc. kapott, torzítja-e a versenyt, valamint lehetővé teszi, hogy szükség esetén a Bizottság megtegye a megfelelő intézkedéseket a versenytorzulások csökkentése érdekében.

24

(25)  Lásd például a Bizottság SA.32745 (2011/NN – Kommunalkredit, még nem hozták nyilvánosságra) sz. ügyben 2011. március 31-én hozott határozatát.

25

(26)  Lásd a Bizottság C 17/09. sz. – LBBW ügyben hozott 2010/395/EU határozatát (HL L 188., 2010.7.21., 1. o.) és a Bizottság C 10/09. sz. – ING ügyben hozott 2010/608/EK határozatát (HL L 274., 2010.10.19., 139. o.).

26

(27)  Lásd a 2010/395/EU bizottsági határozatot.

27

(28)  Ezzel kapcsolatosan a Bizottság egyetért a Heisse Kursawe Eversheds azon észrevételével, miszerint a HRE javára nyújtott támogatást csak akkor lehet engedélyezni, ha a HRE egy hosszú távú szerkezetátalakítási tervet terjeszt elő.

28

(29)  Az esetjoggal összhangban a megszűnés alatt álló konszernrészek (pl. a DEPFA Bank plc.) életképessége nem kerül értékelésre.

29

(30)  Vészhelyzetben az alapfeltevés egy sovereign sokkból – mint a 2010-ből származó CEBS stressz tesztben –, valamint egy „double-dip”-ből áll, kihatással a hitelgondoskodásra, a kockázattal súlyozott aktívákra és a prolongálási kvótákra.

30

(31)  Az FMS-WM követeléskezelő társaságra átruházott eszközöket ez a portfólió nem tartalmazza.

31

(32)  Meghatározott személyek (pl. az igazgatósági és a felügyelő bizottsági tagok) ezekbe a számokba nem értendőek bele.

32

(33)  Lásd a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény (22) preambulumbekezdését.

33

(34)  HL C 270., 2008.10.25., 8. o.

34

(35)  Az, hogy a bank a múltban rendkívül nehéz gazdasági helyzetben volt, lehet az oka annak is, hogy Németország a bank államosítása mellett döntött.

35

(36)  A Bizottság rendszerint abból indul ki, hogy a meglévő részvények megszerzése, valamint az eszközök átvétele nem kedvez egy vállalatnak, feltéve, hogy puszta tulajdonosváltásról van szó. A kisebbségi részvényeseknek kifizetett juttatás esetében ezért nem az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti, a HRE-nek nyújtott állami támogatásról van szó, mivel a vállalat számára állami forrásból eredő előny nem származott. Lásd a Bizottság N 61/09. sz. – Change of ownership of Anglo Irish Bank Corporation plc ügyben hozott 2009. február 16-i határozatát (HL C 177., 2009.7.30., 2. o.), valamint a Bizottság C 14/08. sz. Northern Rock ügyben hozott 2008. április 2-i határozatát (HL C 135., 2008.6.3., 21. o.).

36

---

MELLÉKLET

VÁLLALÁSOK JEGYZÉKE AZ SA.28264. (C 15/09.) SZ. ÁLLAMI TÁMOGATÁSI ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁSBAN HYPO REAL ESTATE – NÉMETORSZÁG

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az új ügyleteknek a pbb részkonszernre való korlátozása |
| --- | --- |

2.

| 3. | A pbb részkonszern reprivatizációja |
| --- | --- |

3.

| 4. | A pbb részkonszern növekedésének korlátozása |
| --- | --- |

4.

| 5. | A DEPFA plc részkonszern üzleti tevékenységeinek aktív leépítése |
| --- | --- |

5.

| 6. | Követeléskezelő társaság |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az üzletágak aktív leépítése és megszüntetése |
| --- | --- |

7.

| 8. | A piaci jelenlét csökkentése |
| --- | --- |

8.

| 9. | Saját hozzájárulás |
| --- | --- |

9.

| 10. | Egyéb vállalások |
| --- | --- |

10.

| 11. | Értékesítési feltételek |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ellenőrző megbízott |
| --- | --- |

12.

Melléklet – A megbízott

| A. | Kinevezés |
| --- | --- |

A.

| B. | A megbízottak feladatai és kötelezettségei |
| --- | --- |

B.

| C. | A HRE feladatai és kötelezettségei |
| --- | --- |

C.

| D. | A megbízott mással való felváltása, felmentése és ismételt kinevezése |
| --- | --- |

D.

1.   Általános rendelkezések

| i) | A Németországi Szövetségi Köztársaság („Németország”) rögzíti, hogy a Hypo Real Estate konszern („HRE”) számára 2009. április 1-jén kidolgozott és 2011. június 14-én aktualizált szerkezetátalakítási terv („szerkezetátalakítási terv”) az alábbiakban ismertetett vállalásokkal („vállalások”) együtt a megadott vonatkozó határidőkön („határidők”) belül teljes mértékben végrehajtásra kerül. |
| --- | --- |

i)

A Németországi Szövetségi Köztársaság („Németország”) rögzíti, hogy a Hypo Real Estate konszern („HRE”) számára 2009. április 1-jén kidolgozott és 2011. június 14-én aktualizált szerkezetátalakítási terv („szerkezetátalakítási terv”) az alábbiakban ismertetett vállalásokkal („vállalások”) együtt a megadott vonatkozó határidőkön („határidők”) belül teljes mértékben végrehajtásra kerül.

| ii) | Jelen vállalási jegyzék célja, hogy az SA.28264 (C 15/09) eljárás keretében lehetővé tegye az Európai Bizottság számára a döntést a Németország által bejelentett állami támogatások engedélyezéséről, különösen a feltőkésítési intézkedésekről és kezességvállalásokról, valamint minden olyan intézkedésről, amely az „FMS-Wertmanagement” követeléskezelő társaságnak („követeléskezelő társaság”) a HRE társaságain keresztüli létesítésével, kiépítésével és kiszolgálásával kapcsolatos. |
| --- | --- |

ii)

Jelen vállalási jegyzék célja, hogy az SA.28264 (C 15/09) eljárás keretében lehetővé tegye az Európai Bizottság számára a döntést a Németország által bejelentett állami támogatások engedélyezéséről, különösen a feltőkésítési intézkedésekről és kezességvállalásokról, valamint minden olyan intézkedésről, amely az „FMS-Wertmanagement” követeléskezelő társaságnak („követeléskezelő társaság”) a HRE társaságain keresztüli létesítésével, kiépítésével és kiszolgálásával kapcsolatos.

| iii) | A Deutsche Pfandbriefbank AG-nek („pbb”), a DEPFA BANK plc-nek („DEPFA plc”), valamint a DEPFA plc-nek a Hypo Public Finance Bank plc-ben („HPFB”), a Hypo Pfandbrief Bank International S.A.-ban („HPBI”) és a DEPFA ACS Bank plc-ben („ACS”) lévő részesedéseinek a reprivatizációjával a reprivatizált társaság vonatkozásában a jelen vállalási jegyzékben foglalt valamennyi kötelezettségvállalás megszűnik. Csak a pbb részkonszern esetében alkalmazandó ez a szabály legkorábban 2013. december 31-től. A reprivatizáció akkor tekinthető sikeresnek, ha Németország sem közvetlenül, sem pedig közvetve nem gyakorolhat az érintett társaság felett az összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK rendelet 3. cikke értelmében kizárólagos vagy együttes ellenőrzést („reprivatizáció”). |
| --- | --- |

iii)

A Deutsche Pfandbriefbank AG-nek („pbb”), a DEPFA BANK plc-nek („DEPFA plc”), valamint a DEPFA plc-nek a Hypo Public Finance Bank plc-ben („HPFB”), a Hypo Pfandbrief Bank International S.A.-ban („HPBI”) és a DEPFA ACS Bank plc-ben („ACS”) lévő részesedéseinek a reprivatizációjával a reprivatizált társaság vonatkozásában a jelen vállalási jegyzékben foglalt valamennyi kötelezettségvállalás megszűnik. Csak a pbb részkonszern esetében alkalmazandó ez a szabály legkorábban 2013. december 31-től. A reprivatizáció akkor tekinthető sikeresnek, ha Németország sem közvetlenül, sem pedig közvetve nem gyakorolhat az érintett társaság felett az összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK rendelet 3. cikke értelmében kizárólagos vagy együttes ellenőrzést („reprivatizáció”).

2.   Az új ügyleteknek a pbb részkonszernre való korlátozása

Németország biztosítja, hogy legkésőbb a HRE számára nyújtott támogatásoknak a közös piaccal való összeegyeztethetőségéről szóló végső bizottsági határozat („határozat”) kézbesítésétől kezdve a HRE új ügyleteit a pbb részkonszernre korlátozza. Németország biztosítja azt is, hogy a HRE összes többi társasága nem köt új ügyleteket, hanem hagyja, hogy folyamatban lévő ügyletei lejárjanak. A pbb részkonszern speciális bankként tevékenykedik a 8.4. pont szerinti országokban a fedezett kötvények fedezetéül alkalmas ingatlanfinanszírozás és a fedezett kötvények fedezetéül alkalmas közbefektetések finanszírozása terén:

| i) | Az ingatlanfinanszírozási üzletágban a pbb részkonszern kereskedelmi ingatlanok finanszírozásával kapcsolatos valamennyi tevékenységét hivatásos ingatlanbefektetőkkel kapcsolják össze. |
| --- | --- |

i)

Az ingatlanfinanszírozási üzletágban a pbb részkonszern kereskedelmi ingatlanok finanszírozásával kapcsolatos valamennyi tevékenységét hivatásos ingatlanbefektetőkkel kapcsolják össze.

| ii) | A közbefektetések finanszírozása üzletág kizárólag olyan állami projektek középtávú és hosszú távú finanszírozását – ideértve az ezekkel szorosan összefüggő szolgáltatásokat is – foglalja magába, amelyek vagy általános érdekűek vagy pedig a termelékenységi potenciál biztosítására szolgálnak.






  a) | A pbb részkonszern termékkatalógusa az alábbi tevékenységekkel összefüggő befektetések finanszírozására korlátozódik:






  (I) | közintézmények (igazgatási és különleges célú intézmények, képzési és kulturális intézmények, valamint sportközpontok); |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

A közbefektetések finanszírozása üzletág kizárólag olyan állami projektek középtávú és hosszú távú finanszírozását – ideértve az ezekkel szorosan összefüggő szolgáltatásokat is – foglalja magába, amelyek vagy általános érdekűek vagy pedig a termelékenységi potenciál biztosítására szolgálnak.

a)

A pbb részkonszern termékkatalógusa az alábbi tevékenységekkel összefüggő befektetések finanszírozására korlátozódik:

(I)

közintézmények (igazgatási és különleges célú intézmények, képzési és kulturális intézmények, valamint sportközpontok);

| (II) | önkormányzati lakásépítés (szociális lakások építése, lakásépítési vállalkozások, kollégiumok); |
| --- | --- |

(II)

önkormányzati lakásépítés (szociális lakások építése, lakásépítési vállalkozások, kollégiumok);

| (III) | ellátás és elszállítás (energiatermelés, vízelőállítás és -ellátás, szennyvízelvezetés és -kezelés, hulladék ártalmatlanítása és hasznosítása); |
| --- | --- |

(III)

ellátás és elszállítás (energiatermelés, vízelőállítás és -ellátás, szennyvízelvezetés és -kezelés, hulladék ártalmatlanítása és hasznosítása);

| (IV) | alapvető infrastruktúra (hálózatok és berendezések a közutakhoz, vízi utakhoz, a vasúthoz és a légi közlekedéshez, helyi és távolsági forgalmi jármű- és eszközpark, valamint felderítésre és védelemre szolgáló létesítmények és berendezések); |
| --- | --- |

(IV)

alapvető infrastruktúra (hálózatok és berendezések a közutakhoz, vízi utakhoz, a vasúthoz és a légi közlekedéshez, helyi és távolsági forgalmi jármű- és eszközpark, valamint felderítésre és védelemre szolgáló létesítmények és berendezések);

| (V) | egészség és időskor (orvosi egészségügyi és ápolási intézmények, valamint igazgatási és biztosító intézmények). |
| --- | --- |

(V)

egészség és időskor (orvosi egészségügyi és ápolási intézmények, valamint igazgatási és biztosító intézmények).

| b) | A közszférán belüli ügyfeleket illetően a pbb részkonszern az alábbiakra korlátozza tevékenységét:






  (I) | olyan finanszírozások, amelyeket közvetlenül egy, a német Pfandbriefgesetz alapján fedezetre alkalmas közjogi adóssal kötnek konkrét felhasználási cél kötelezettségével a fentiekben említett termékkatalógus alapján; |
| --- | --- | --- |

b)

A közszférán belüli ügyfeleket illetően a pbb részkonszern az alábbiakra korlátozza tevékenységét:

(I)

olyan finanszírozások, amelyeket közvetlenül egy, a német Pfandbriefgesetz alapján fedezetre alkalmas közjogi adóssal kötnek konkrét felhasználási cél kötelezettségével a fentiekben említett termékkatalógus alapján;

| (II) | állami vagy magán jogi formában és állami vagy magánúton működtetett vállalkozásoknak nyújtott finanszírozások, amelyeket a Pfandbriefgesetz szerinti állami biztosítékkal biztosítanak (közlekedési és ellátó vállalatok, közművek, társulások, alapkezelő társaságok, non-profit gazdasági társaságok, egyesületek); |
| --- | --- |

(II)

állami vagy magán jogi formában és állami vagy magánúton működtetett vállalkozásoknak nyújtott finanszírozások, amelyeket a Pfandbriefgesetz szerinti állami biztosítékkal biztosítanak (közlekedési és ellátó vállalatok, közművek, társulások, alapkezelő társaságok, non-profit gazdasági társaságok, egyesületek);

| (III) | különleges célú társaságoknak nyújtott finanszírozások, amelyeket a Pfandbriefgesetz szerinti állami biztosítékkal biztosítanak (PPP/PFI projektek végrehajtására létrehozott különleges célú társaságok, olyan befektetési társaságok, amelyek épületekbe és létesítményekbe fektetnek be, exportgarancia/ECA által fedezett eszközök révén). |
| --- | --- |

(III)

különleges célú társaságoknak nyújtott finanszírozások, amelyeket a Pfandbriefgesetz szerinti állami biztosítékkal biztosítanak (PPP/PFI projektek végrehajtására létrehozott különleges célú társaságok, olyan befektetési társaságok, amelyek épületekbe és létesítményekbe fektetnek be, exportgarancia/ECA által fedezett eszközök révén).

| c) | A finanszírozási struktúrákat illetően a projektből/tárgyból elérni kívánt cash flow-ra és/vagy valamilyen állami garanciára vagy a Pfandbriefgesetz szerinti egyéb állami biztosítékra alapoznak. A közbefektetések finanszírozása esetén valamennyi új ügylethez megfelelő felhasználási igazolást biztosítanak. A pbb részkonszern közbefektetéseket finanszírozó üzletágához nem tartoznak olyan termékek, mint a folyamatban lévő üzemeltetéshez szükséges tisztán költségvetési források, likviditási áthidalások, pénztári hitelek és folyószámlahitelek. |
| --- | --- |

c)

A finanszírozási struktúrákat illetően a projektből/tárgyból elérni kívánt cash flow-ra és/vagy valamilyen állami garanciára vagy a Pfandbriefgesetz szerinti egyéb állami biztosítékra alapoznak. A közbefektetések finanszírozása esetén valamennyi új ügylethez megfelelő felhasználási igazolást biztosítanak. A pbb részkonszern közbefektetéseket finanszírozó üzletágához nem tartoznak olyan termékek, mint a folyamatban lévő üzemeltetéshez szükséges tisztán költségvetési források, likviditási áthidalások, pénztári hitelek és folyószámlahitelek.

| iii) | Ha az értékmegőrzéshez és a fedezeti alapok hatékony kezeléséhez szükséges, a pbb részkonszern elvégezheti a meglévő eszközök átstrukturálását és meghosszabbítását. |
| --- | --- |

iii)

Ha az értékmegőrzéshez és a fedezeti alapok hatékony kezeléséhez szükséges, a pbb részkonszern elvégezheti a meglévő eszközök átstrukturálását és meghosszabbítását.

| iv) | Ha bankfelügyeleti vagy más törvényi okból (például a Bázel III. megállapodás, a MaRisk, az EBA/CEBS vagy a Pfandbriefgesetz szerinti olyan követelmények, amelyek csak helyettesíthető és a szabályozás szerint szükséges államkötvények révén biztosíthatóak) szükséges, a pbb részkonszern – attól függetlenül, hogy a közfinanszírozási üzletággal felhagyott – továbbra is szerezhet, birtokolhat és eladhat olyan értékpapírokat, amelyekre fedezeti alapjainak és likviditásának kezelése érdekében fel van jogosítva. Ez nem jelenti azt, hogy a közfinanszírozási üzletág stratégiai üzleti tevékenységnek minősül. |
| --- | --- |

iv)

Ha bankfelügyeleti vagy más törvényi okból (például a Bázel III. megállapodás, a MaRisk, az EBA/CEBS vagy a Pfandbriefgesetz szerinti olyan követelmények, amelyek csak helyettesíthető és a szabályozás szerint szükséges államkötvények révén biztosíthatóak) szükséges, a pbb részkonszern – attól függetlenül, hogy a közfinanszírozási üzletággal felhagyott – továbbra is szerezhet, birtokolhat és eladhat olyan értékpapírokat, amelyekre fedezeti alapjainak és likviditásának kezelése érdekében fel van jogosítva. Ez nem jelenti azt, hogy a közfinanszírozási üzletág stratégiai üzleti tevékenységnek minősül.

3.   A pbb részkonszern reprivatizációja

| i) | Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern reprivatizációjára a 11. pontban meghatározott értékesítési feltételeknek megfelelően haladéktalanul, de legkésőbb 2014. december 31-ig – gazdaságilag fenntartható feltételek mellett – sor kerül, mégpedig Németországtól és a HRE-től független egy vagy több vevő részére történő eladás útján, adott esetben tőzsdei bevezetés keretében. A vevő akkor tekinthető Németországtól függetlennek, ha Németország a reprivatizáció időpontjában sem közvetlenül, sem pedig közvetve nem gyakorolhat a vevő felett az összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK rendelet 3. cikke értelmében kizárólagos vagy együttes ellenőrzést. A vevő akkor tekinthető a HRE-től függetlennek, ha a HRE a reprivatizáció időpontjában sem közvetett, sem pedig közvetlen módon nem birtokolja a vevő részvényeit, továbbá nem áll semmilyen egyéb társasági jogi kapcsolatban a vevővel. A vevő személyéhez a Bizottságnak hozzá kell járulnia. |
| --- | --- |

i)

Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern reprivatizációjára a 11. pontban meghatározott értékesítési feltételeknek megfelelően haladéktalanul, de legkésőbb 2014. december 31-ig – gazdaságilag fenntartható feltételek mellett – sor kerül, mégpedig Németországtól és a HRE-től független egy vagy több vevő részére történő eladás útján, adott esetben tőzsdei bevezetés keretében. A vevő akkor tekinthető Németországtól függetlennek, ha Németország a reprivatizáció időpontjában sem közvetlenül, sem pedig közvetve nem gyakorolhat a vevő felett az összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK rendelet 3. cikke értelmében kizárólagos vagy együttes ellenőrzést. A vevő akkor tekinthető a HRE-től függetlennek, ha a HRE a reprivatizáció időpontjában sem közvetett, sem pedig közvetlen módon nem birtokolja a vevő részvényeit, továbbá nem áll semmilyen egyéb társasági jogi kapcsolatban a vevővel. A vevő személyéhez a Bizottságnak hozzá kell járulnia.

| ii) | Gazdaságilag fenntartható feltételek akkor állnak fenn reprivatizáció esetén, ha a reprivatizációból származó bevétel






  a) | 2013. december 31-ig nem kevesebb mint [80–100] %-a vagy |
| --- | --- | --- |

ii)

Gazdaságilag fenntartható feltételek akkor állnak fenn reprivatizáció esetén, ha a reprivatizációból származó bevétel

a)

2013. december 31-ig nem kevesebb mint [80–100] %-a vagy

| b) | 2014. december 31-ig nem kevesebb mint [80–100] %-a |
| --- | --- |

b)

2014. december 31-ig nem kevesebb mint [80–100] %-a

annak a maximum 10,23 milliárd EUR összegű összes kifizetésnek, amit a Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung („SoFFin”)

| a) | harmadik személyeknek a HRE részvényeinek megszerzésekor és |
| --- | --- |

a)

harmadik személyeknek a HRE részvényeinek megszerzésekor és

| b) | a HRE-nek a feltőkésítésre szolgáló intézkedések végrehajtása keretében |
| --- | --- |

b)

a HRE-nek a feltőkésítésre szolgáló intézkedések végrehajtása keretében

nyújtott, illetve az Európai Bizottság határozatával megegyezően a jövőben nyújtani fog.

Ha 2014. december 31-ig nem kerül sor a reprivatizációra, akkor a reprivatizációt az elérni kívánt bevételre tekintet nélkül 2015. december 31-ig végre kell hajtani. Amennyiben a reprivatizáció 2015. december 31-ig sem történik meg, elidegenítésért felelős vagyonkezelőt kell igénybe venni, akinek feladata, hogy a reprivatizációt az elérni kívánt bevételre tekintet nélkül végrehajtsa. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő megbízására, feladataira, kötelezettségeire és felmentésére a „Megbízott” című mellékletben meghatározott eljárás az irányadó.

4.   A pbb részkonszern növekedésének korlátozása

| i) | Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern ingatlanfinanszírozással és közbefektetések finanszírozásával foglalkozó stratégiai üzletágai kamatozó eszközeinek („kamatozó eszközök”) kumulált könyv szerinti értékei – amelyek 2010. december 31-én együttesen 34,3 milliárd EUR-t tettek ki – nem haladják meg 2011. december 31-én a [30–50] milliárd EUR-t, 2012. december 31-én a [40–60] milliárd EUR-t, 2013. december 31-én a [40–60] milliárd EUR-t, 2014. december 31-én a [40–60] milliárd EUR-t és 2015. december 31-én a [60–90] milliárd EUR-t. A két stratégiai üzletág kamatozó eszközei az alábbiak szerint oszlanak meg:






  a) | Az ingatlanfinanszírozási üzletág esetében 2011. december 31-ig [20–40] milliárd EUR, 2012. december 31-ig [20–40] milliárd EUR, 2013. december 31-ig [20–40] milliárd EUR, 2014. december 31-ig [30–50] milliárd EUR és 2015. december 31-ig [30–50] milliárd EUR. |
| --- | --- | --- |

i)

Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern ingatlanfinanszírozással és közbefektetések finanszírozásával foglalkozó stratégiai üzletágai kamatozó eszközeinek („kamatozó eszközök”) kumulált könyv szerinti értékei – amelyek 2010. december 31-én együttesen 34,3 milliárd EUR-t tettek ki – nem haladják meg 2011. december 31-én a [30–50] milliárd EUR-t, 2012. december 31-én a [40–60] milliárd EUR-t, 2013. december 31-én a [40–60] milliárd EUR-t, 2014. december 31-én a [40–60] milliárd EUR-t és 2015. december 31-én a [60–90] milliárd EUR-t. A két stratégiai üzletág kamatozó eszközei az alábbiak szerint oszlanak meg:

a)

Az ingatlanfinanszírozási üzletág esetében 2011. december 31-ig [20–40] milliárd EUR, 2012. december 31-ig [20–40] milliárd EUR, 2013. december 31-ig [20–40] milliárd EUR, 2014. december 31-ig [30–50] milliárd EUR és 2015. december 31-ig [30–50] milliárd EUR.

| b) | A közbefektetések finanszírozása üzletág esetében 2011. december 31-ig [10–25] milliárd EUR, 2012. december 31-ig [10–25] milliárd EUR, 2013. december 31-ig [10–25] milliárd EUR, 2014. december 31-ig [10–25] milliárd EUR és 2015. december 31-ig [10 – 25] milliárd EUR. |
| --- | --- |

b)

A közbefektetések finanszírozása üzletág esetében 2011. december 31-ig [10–25] milliárd EUR, 2012. december 31-ig [10–25] milliárd EUR, 2013. december 31-ig [10–25] milliárd EUR, 2014. december 31-ig [10–25] milliárd EUR és 2015. december 31-ig [10 – 25] milliárd EUR.

| ii) | A pbb részkonszern ingatlanfinanszírozással és közbefektetések finanszírozásával foglalkozó stratégiai üzletágai kamatozó eszközeinek kumulált könyv szerinti értékei az alábbi új ügyleteken alapulnak:






  a) | Az ingatlanfinanszírozási üzletág esetén az éves új ügyletek 2011-ben [9–15] milliárd euróra, 2012-ben [9–15] milliárd euróra, 2013-ban [7–16] milliárd euróra, 2014-ben [5–16] milliárd euróra, 2015-ben pedig [5–16] milliárd euróra korlátozódnak. |
| --- | --- | --- |

ii)

A pbb részkonszern ingatlanfinanszírozással és közbefektetések finanszírozásával foglalkozó stratégiai üzletágai kamatozó eszközeinek kumulált könyv szerinti értékei az alábbi új ügyleteken alapulnak:

a)

Az ingatlanfinanszírozási üzletág esetén az éves új ügyletek 2011-ben [9–15] milliárd euróra, 2012-ben [9–15] milliárd euróra, 2013-ban [7–16] milliárd euróra, 2014-ben [5–16] milliárd euróra, 2015-ben pedig [5–16] milliárd euróra korlátozódnak.

| b) | A közbefektetések finanszírozása üzletág esetén az éves új ügyletek 2011-ben [1–5] milliárd euróra, 2012-ben [1–5] milliárd euróra, 2013-ban [1–6] milliárd euróra, 2014-ben [1–7] milliárd euróra, 2015-ben pedig [1–7] milliárd euróra korlátozódnak. |
| --- | --- |

b)

A közbefektetések finanszírozása üzletág esetén az éves új ügyletek 2011-ben [1–5] milliárd euróra, 2012-ben [1–5] milliárd euróra, 2013-ban [1–6] milliárd euróra, 2014-ben [1–7] milliárd euróra, 2015-ben pedig [1–7] milliárd euróra korlátozódnak.

Ha a 4(ii) a) és 4(ii) b) pontban meghatározott felső határokat az új ügyletek volumene nem érné el, ez a következő években pótolható.

| iii) | Alapvetően a 4(i) és 4(ii) pontokban előírt felső határokat be kell tartani, az azoktól való eltérések az alábbiak szerint megengedettek:






  a) | A pbb részkonszern két stratégiai üzletága kamatozó eszközeinek 4(i) pont szerinti összegének, valamint az új ügyletek 4(ii) pont szerinti összegének határain belül a pbb-nek lehetősége van arra, hogy az egyik üzletág nem realizált növekedését a másik üzletág többletnövekedésével kiegyenlítse. E lehetőség igénybevételének előfeltétele, hogy a közbefektetések finanszírozása üzletágban éves szinten 2011-től 2013-ig legalább [1–4] milliárd EUR és legfeljebb [1–4] milliárd EUR összegben, valamint 2014-ben és 2015-ben legalább [1–4] milliárd EUR és legfeljebb [1–4] milliárd EUR összegben kössenek új üzleteket. |
| --- | --- | --- |

iii)

Alapvetően a 4(i) és 4(ii) pontokban előírt felső határokat be kell tartani, az azoktól való eltérések az alábbiak szerint megengedettek:

a)

A pbb részkonszern két stratégiai üzletága kamatozó eszközeinek 4(i) pont szerinti összegének, valamint az új ügyletek 4(ii) pont szerinti összegének határain belül a pbb-nek lehetősége van arra, hogy az egyik üzletág nem realizált növekedését a másik üzletág többletnövekedésével kiegyenlítse. E lehetőség igénybevételének előfeltétele, hogy a közbefektetések finanszírozása üzletágban éves szinten 2011-től 2013-ig legalább [1–4] milliárd EUR és legfeljebb [1–4] milliárd EUR összegben, valamint 2014-ben és 2015-ben legalább [1–4] milliárd EUR és legfeljebb [1–4] milliárd EUR összegben kössenek új üzleteket.

| b) | Ha valamely üzletágban az állományportfóliókat az eredetileg tervezettnél nagyobb mértékben építik le, akkor a különbséget új ügyletek révén ebben a mértékben kompenzálni lehet, amennyiben az adott üzletág kamatozó eszközeinek a 4(i) pontban meghatározott könyv szerinti értékeit továbbra is betartják, és amennyiben az új ügyletek 4(ii) pontban előírt értékeit évente nem több mint maximum [7 – 11] %-kal lépik túl. |
| --- | --- |

b)

Ha valamely üzletágban az állományportfóliókat az eredetileg tervezettnél nagyobb mértékben építik le, akkor a különbséget új ügyletek révén ebben a mértékben kompenzálni lehet, amennyiben az adott üzletág kamatozó eszközeinek a 4(i) pontban meghatározott könyv szerinti értékeit továbbra is betartják, és amennyiben az új ügyletek 4(ii) pontban előírt értékeit évente nem több mint maximum [7 – 11] %-kal lépik túl.

| iv) | Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern Rendezett IFRS-Konszernmérlegfőösszege („Rendezett IFRS-Konszernmérlegfőösszeg”), amely 2010. december 31-én 112,6 milliárd EUR-t tett ki, 2011. december 31-én a 107,0 milliárd EUR-t, 2012. december 31-én a 105,0 milliárd EUR-t, 2013. december 31-én a 105,0 milliárd EUR-t, 2014. december 31-én a 103,0 milliárd EUR-t és 2015. december 31-én a 107,0 milliárd EUR-t nem lépi túl. |
| --- | --- |

iv)

Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern Rendezett IFRS-Konszernmérlegfőösszege („Rendezett IFRS-Konszernmérlegfőösszeg”), amely 2010. december 31-én 112,6 milliárd EUR-t tett ki, 2011. december 31-én a 107,0 milliárd EUR-t, 2012. december 31-én a 105,0 milliárd EUR-t, 2013. december 31-én a 105,0 milliárd EUR-t, 2014. december 31-én a 103,0 milliárd EUR-t és 2015. december 31-én a 107,0 milliárd EUR-t nem lépi túl.

| v) | Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern Rendezett Stratégiai IFRS-Konszernmérleg-főösszege („Rendezett Stratégiai IFRS-Konszernmérleg-főösszeg”), amely 2010. december 31-én 64,7 milliárd EUR-t tett ki, 2011. december 31-én a 67,0 milliárd EUR-t, 2012. december 31-én a 71,0 milliárd EUR-t, 2013. december 31-én a 75,0 milliárd EUR-t, 2014. december 31-én a 79,0 milliárd EUR-t és 2015. december 31-én a 86,0 milliárd EUR-t nem lépi túl. |
| --- | --- |

v)

Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern Rendezett Stratégiai IFRS-Konszernmérleg-főösszege („Rendezett Stratégiai IFRS-Konszernmérleg-főösszeg”), amely 2010. december 31-én 64,7 milliárd EUR-t tett ki, 2011. december 31-én a 67,0 milliárd EUR-t, 2012. december 31-én a 71,0 milliárd EUR-t, 2013. december 31-én a 75,0 milliárd EUR-t, 2014. december 31-én a 79,0 milliárd EUR-t és 2015. december 31-én a 86,0 milliárd EUR-t nem lépi túl.

| vi) | A pbb részkonszern új ügyletei magukba foglalnak minden újonnan kötött, az ingatlanfinanszírozás és a közbefektetések finanszírozása stratégiai üzletágak kamatozó eszközeibe fektetett névleges befektetést (prolongálások és átstrukturálások nélkül). A szindikálásokat, amelyeket rendszerint 6 hónapon belül végre kell hajtani vagy tovább kell adni, csak a pbb-nél megmaradó résszel kell összekapcsolni. |
| --- | --- |

vi)

A pbb részkonszern új ügyletei magukba foglalnak minden újonnan kötött, az ingatlanfinanszírozás és a közbefektetések finanszírozása stratégiai üzletágak kamatozó eszközeibe fektetett névleges befektetést (prolongálások és átstrukturálások nélkül). A szindikálásokat, amelyeket rendszerint 6 hónapon belül végre kell hajtani vagy tovább kell adni, csak a pbb-nél megmaradó résszel kell összekapcsolni.

| vii) | A Rendezett IFRS-Konszernmérleg-főösszeg megfelel a pbb részkonszern IFRS-konszernmérleg-főösszegének, de nem tartoznak bele a nem stratégiai eszközöknek az FMS-WM követeléskezelő társaságra történő átruházásából származó egyszeri és továbbvezető hatások. Ez vonatkozik például a követeléskezelő társaság EKB-finanszírozására vagy a transzferutak még végre nem hajtott fejlesztésére, így például a származtatott ügyleteknél back-to-back alkalmazása megújítás helyett. A pbb részkonszern Rendezett IFRS-Konszernmérleg-főösszege a szervezett banki működéshez szükséges eszközök mellett tartalmazza






  a) | a stratégiailag releváns portfóliók (ingatlanfinanszírozás, közbefektetések finanszírozása) kamatozó eszközeit (4(i) pont), |
| --- | --- | --- |

vii)

A Rendezett IFRS-Konszernmérleg-főösszeg megfelel a pbb részkonszern IFRS-konszernmérleg-főösszegének, de nem tartoznak bele a nem stratégiai eszközöknek az FMS-WM követeléskezelő társaságra történő átruházásából származó egyszeri és továbbvezető hatások. Ez vonatkozik például a követeléskezelő társaság EKB-finanszírozására vagy a transzferutak még végre nem hajtott fejlesztésére, így például a származtatott ügyleteknél back-to-back alkalmazása megújítás helyett. A pbb részkonszern Rendezett IFRS-Konszernmérleg-főösszege a szervezett banki működéshez szükséges eszközök mellett tartalmazza

a)

a stratégiailag releváns portfóliók (ingatlanfinanszírozás, közbefektetések finanszírozása) kamatozó eszközeit (4(i) pont),

| b) | a mérlegből kifutó, nem stratégiai jellegű közfinanszírozási portfólió kamatozó eszközeit, valamint |
| --- | --- |

b)

a mérlegből kifutó, nem stratégiai jellegű közfinanszírozási portfólió kamatozó eszközeit, valamint

| c) | a szintetikusan, de a gazdasági tulajdon átruházása nélkül és így a pbb-nél a mérlegfőösszeg csökkenése nélkül a követeléskezelő társaságra átruházott, a pbb jelzálogfedezeti alapjában könyvelt eszközöket. |
| --- | --- |

c)

a szintetikusan, de a gazdasági tulajdon átruházása nélkül és így a pbb-nél a mérlegfőösszeg csökkenése nélkül a követeléskezelő társaságra átruházott, a pbb jelzálogfedezeti alapjában könyvelt eszközöket.

| viii) | A Rendezett Stratégiai IFRS-Konszernmérleg-főösszeg megfelel a Rendezett IFRS-Konszernmérleg-főösszegnek (4(vii) pont), levonva abból






  a) | a pbb mérlegéből kifutó, nem stratégiai jellegű közfinanszírozási portfólió kamatozó eszközeit (4(vii) b) pont), valamint |
| --- | --- | --- |

viii)

A Rendezett Stratégiai IFRS-Konszernmérleg-főösszeg megfelel a Rendezett IFRS-Konszernmérleg-főösszegnek (4(vii) pont), levonva abból

a)

a pbb mérlegéből kifutó, nem stratégiai jellegű közfinanszírozási portfólió kamatozó eszközeit (4(vii) b) pont), valamint

| b) | a szintetikusan, de a gazdasági tulajdon átruházása nélkül és így a pbb-nél a mérlegfőösszeg csökkenése nélkül a követeléskezelő társaságra átruházott, a pbb jelzálogfedezeti alapjában könyvelt eszközöket (4(vii) c) pont). |
| --- | --- |

b)

a szintetikusan, de a gazdasági tulajdon átruházása nélkül és így a pbb-nél a mérlegfőösszeg csökkenése nélkül a követeléskezelő társaságra átruházott, a pbb jelzálogfedezeti alapjában könyvelt eszközöket (4(vii) c) pont).

| ix) | Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern elszámolási vagy jelentési struktúrája alkalmas arra, hogy ezeket a vállalásokat ellenőrizni lehessen. |
| --- | --- |

ix)

Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern elszámolási vagy jelentési struktúrája alkalmas arra, hogy ezeket a vállalásokat ellenőrizni lehessen.

| x) | A 4(i), 4(iv) és 4(v) pontokban szereplő összegeket ki lehet igazítani a nem adójogi jellegű hatásokkal, például az értékelési sztenderdekben bekövetkezett változásokkal. A mérleg adatait hozzá lehet igazítani a devizahatásokhoz, valamint a származtatott ügyletek piaci értékének tendenciájához, feltéve, hogy ez a tendencia eltér a szerkezetátalakítási tervben ismertetett tendenciától, és az eltérés nem a származtatott ügyletek névértékének emelésére vezethető vissza. |
| --- | --- |

x)

A 4(i), 4(iv) és 4(v) pontokban szereplő összegeket ki lehet igazítani a nem adójogi jellegű hatásokkal, például az értékelési sztenderdekben bekövetkezett változásokkal. A mérleg adatait hozzá lehet igazítani a devizahatásokhoz, valamint a származtatott ügyletek piaci értékének tendenciájához, feltéve, hogy ez a tendencia eltér a szerkezetátalakítási tervben ismertetett tendenciától, és az eltérés nem a származtatott ügyletek névértékének emelésére vezethető vissza.

5.   A DEPFA plc részkonszern üzleti tevékenységeinek aktív leépítése

5.1.   A DEPFA plc részkonszern üzleti tevékenységei

Németország biztosítja, hogy a DEPFA plc részkonszern üzleti tevékenységeitől a HRE teljes mértékben függetleníti magát

| i) | azáltal, hogy legkésőbb a határozat kézbesítésének napjától kezdve lemond a DEPFA plc részkonszernben (a részkonszern 2008. december 31-én 248 milliárd EUR mérlegfőösszeggel rendelkezett) az új ügyletekről. A vállalási jegyzék értelmében nem számítanak „új ügyleteknek”






  a) | a meglévő hitelek értékmegőrzés érdekében történő átstrukturálása, feltéve, hogy azok a problémás hitelek kezelésének körébe esnek, |
| --- | --- | --- |

i)

azáltal, hogy legkésőbb a határozat kézbesítésének napjától kezdve lemond a DEPFA plc részkonszernben (a részkonszern 2008. december 31-én 248 milliárd EUR mérlegfőösszeggel rendelkezett) az új ügyletekről. A vállalási jegyzék értelmében nem számítanak „új ügyleteknek”

a)

a meglévő hitelek értékmegőrzés érdekében történő átstrukturálása, feltéve, hogy azok a problémás hitelek kezelésének körébe esnek,

| b) | a DEPFA plc részkonszern vagy a követeléskezelő társaság likviditásának kezelése keretében szükséges ügyletek, például központi banki ügyletek, |
| --- | --- |

b)

a DEPFA plc részkonszern vagy a követeléskezelő társaság likviditásának kezelése keretében szükséges ügyletek, például központi banki ügyletek,

| c) | a HPBI és az ACS fedezeti alapjainak kezelése, |
| --- | --- |

c)

a HPBI és az ACS fedezeti alapjainak kezelése,

| d) | a veszteségek elkerülése érdekében szükséges prolongálások, amennyiben a prolongálások sokkal jobb eredményekkel biztatnak a végleges felhasználást illetően, |
| --- | --- |

d)

a veszteségek elkerülése érdekében szükséges prolongálások, amennyiben a prolongálások sokkal jobb eredményekkel biztatnak a végleges felhasználást illetően,

| e) | a meglévő portfólió kamat-, valuta- és hitelkockázatainak kezelése érdekében szükséges származtatott ügyletek, például asset swap ügyletek, amennyiben azok a DEPFA plc részkonszern teljes piaci rizikóhelyzetének mérsékléséhez vezetnek, |
| --- | --- |

e)

a meglévő portfólió kamat-, valuta- és hitelkockázatainak kezelése érdekében szükséges származtatott ügyletek, például asset swap ügyletek, amennyiben azok a DEPFA plc részkonszern teljes piaci rizikóhelyzetének mérsékléséhez vezetnek,

| f) | olyan ügyletek, amelyeket a DEPFA plc konszolidált pénzügyi kimutatásában már konszolidáltak, illetve amelyeknek a gazdasági lehetőségei és kockázatai már egyébként is túlnyomó részben a DEPFA részkonszernt érintik, |
| --- | --- |

f)

olyan ügyletek, amelyeket a DEPFA plc konszolidált pénzügyi kimutatásában már konszolidáltak, illetve amelyeknek a gazdasági lehetőségei és kockázatai már egyébként is túlnyomó részben a DEPFA részkonszernt érintik,

| g) | a bankfelügyeleti vagy más törvényi okból kifolyólag szükséges ügyletek, ideértve a DEPFA plc részkonszern fedezeti alapjainak és likviditásának kezelése érdekében engedélyezett értékpapírok (vö. 2(iv) pont) szerzését, birtoklását vagy eladását, ez nem foglalja magába stratégiai üzleti tevékenységként a közfinanszírozási tevékenységet, |
| --- | --- |

g)

a bankfelügyeleti vagy más törvényi okból kifolyólag szükséges ügyletek, ideértve a DEPFA plc részkonszern fedezeti alapjainak és likviditásának kezelése érdekében engedélyezett értékpapírok (vö. 2(iv) pont) szerzését, birtoklását vagy eladását, ez nem foglalja magába stratégiai üzleti tevékenységként a közfinanszírozási tevékenységet,

| h) | azok az ügyletek, amelyeket a DEPFA plc és leányvállalatai a refinanszírozás érdekében kötnek, ideértve hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátását és visszavásárlását, |
| --- | --- |

h)

azok az ügyletek, amelyeket a DEPFA plc és leányvállalatai a refinanszírozás érdekében kötnek, ideértve hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátását és visszavásárlását,

amennyiben az 5.1(i) b), az 5.1(i) d), az 5.1(i) e) és az 5.1(i) g) pont alapján szükségesség áll fenn, attól függően, hogy az adott intézkedés alkalmas-e arra, hogy az elérni kívánt célt gazdasági szempontból ésszerű és fenntartható feltételek mellett megvalósítsa;

| ii) | valamint






  a) | a DEPFA plc reprivatizációja, továbbá a DEPFA plc-nek a HPFB-ben, HPBI-ben és ACS-ban lévő részesedéseinek reprivatizációja által az 5.2. pont rendelkezései alapján vagy |
| --- | --- | --- |

ii)

valamint

a)

a DEPFA plc reprivatizációja, továbbá a DEPFA plc-nek a HPFB-ben, HPBI-ben és ACS-ban lévő részesedéseinek reprivatizációja által az 5.2. pont rendelkezései alapján vagy

| b) | egyéb hitelportfólióknak és aktíváknak az 5.3. pont rendelkezései szerint történő eladása által vagy |
| --- | --- |

b)

egyéb hitelportfólióknak és aktíváknak az 5.3. pont rendelkezései szerint történő eladása által vagy

| c) | egy követeléskezelő társaságnak a 6. pont rendelkezései szerinti, már megvalósult igénybevétele által. |
| --- | --- |

c)

egy követeléskezelő társaságnak a 6. pont rendelkezései szerinti, már megvalósult igénybevétele által.

5.2.   A DEPFA plc, illetve a DEPFA plc által a HPFB-ben, a HPBI-ben és az ACS-ban birtokolt részesedések eladása

| i) | Ha és amennyiben a HPFB, a HPBI, az ACS, illetve a DEPFA plc egyes eszköztételeinek eladása nem tekinthető az aktív leépítés gazdaságosabb formájának (5.3. pont), Németország biztosítja, hogy a HRE haladéktalanul, de legkésőbb 2014. december 31-ig levezényli a HPFB, a HPBI, az ACS, illetve a DEPFA plc részkonszern reprivatizációját a 11. pontban meghatározott értékesítési feltételeknek megfelelően. Németország egyúttal biztosítja azt is, hogy a szükséges értékesítési eljárást időben indítja meg ahhoz, hogy a HPFB, a HPBI, az ACS, illetve a DEPFA plc részkonszern reprivatizációja 2014. december 31-ig befejeződhessen. |
| --- | --- |

i)

Ha és amennyiben a HPFB, a HPBI, az ACS, illetve a DEPFA plc egyes eszköztételeinek eladása nem tekinthető az aktív leépítés gazdaságosabb formájának (5.3. pont), Németország biztosítja, hogy a HRE haladéktalanul, de legkésőbb 2014. december 31-ig levezényli a HPFB, a HPBI, az ACS, illetve a DEPFA plc részkonszern reprivatizációját a 11. pontban meghatározott értékesítési feltételeknek megfelelően. Németország egyúttal biztosítja azt is, hogy a szükséges értékesítési eljárást időben indítja meg ahhoz, hogy a HPFB, a HPBI, az ACS, illetve a DEPFA plc részkonszern reprivatizációja 2014. december 31-ig befejeződhessen.

| ii) | A HPFB, a HPBI, az ACS és a DEPFA plc részkonszern reprivatizációját akkor kell lefolytatni, ha és amennyiben az érintett társaság tekintetében






  a) | valamennyi szerződéses kötelezettség figyelembevételével, lényegében változatlan mérleg szerinti és a mérlegfőösszeg szempontjából releváns jogi keretfeltételek mellett legalább olyan értékesítési árbevételt céloznak meg, amely [...], továbbá |
| --- | --- | --- |

ii)

A HPFB, a HPBI, az ACS és a DEPFA plc részkonszern reprivatizációját akkor kell lefolytatni, ha és amennyiben az érintett társaság tekintetében

a)

valamennyi szerződéses kötelezettség figyelembevételével, lényegében változatlan mérleg szerinti és a mérlegfőösszeg szempontjából releváns jogi keretfeltételek mellett legalább olyan értékesítési árbevételt céloznak meg, amely [...], továbbá

| b) | a vevő kötelezi magát arra, hogy a HPFB-nek, a HPBI-nek, az ACS-nak és a DEPFA plc-nek a HRE-vel és társaságaival, valamint a követeléskezelő társasággal szembeni valamennyi refinanszírozási kötelezettségét rendezi annak érdekében, hogy ezáltal a HRE-től és a követeléskezelő társaságtól független refinanszírozás valósulhasson meg. |
| --- | --- |

b)

a vevő kötelezi magát arra, hogy a HPFB-nek, a HPBI-nek, az ACS-nak és a DEPFA plc-nek a HRE-vel és társaságaival, valamint a követeléskezelő társasággal szembeni valamennyi refinanszírozási kötelezettségét rendezi annak érdekében, hogy ezáltal a HRE-től és a követeléskezelő társaságtól független refinanszírozás valósulhasson meg.

| iii) | Ha a DEPFA plc részkonszern felszámolás alatt áll, és így kilép a piacról, nem merülnek fel az állami támogatás értékelése szempontjából releváns problémák egészen addig, amíg a DEPFA plc részkonszern új üzleteket nem köt. Németország ígéretet tesz arra, hogy a DEPFA plc, illetve a DEPFA plc társaságainak harmadik személyek számára történő eladását időben és előre jelzi az Európai Bizottság felé, továbbá megígéri, hogy 2013. december 31-e előtt csak akkor kerülhet sor az értékesítésre, ha ezt előzetesen az Európai Bizottság engedélyezte. Az Európai Bizottság törekedni fog arra, hogy a vonatkozó vizsgálatot a lehető leggyorsabban befejezze. Ez a vállalás nem vonatkozik arra az esetre, ha a DEPFA-ból és/vagy társaságaiból pusztán eszközöket adnak el. |
| --- | --- |

iii)

Ha a DEPFA plc részkonszern felszámolás alatt áll, és így kilép a piacról, nem merülnek fel az állami támogatás értékelése szempontjából releváns problémák egészen addig, amíg a DEPFA plc részkonszern új üzleteket nem köt. Németország ígéretet tesz arra, hogy a DEPFA plc, illetve a DEPFA plc társaságainak harmadik személyek számára történő eladását időben és előre jelzi az Európai Bizottság felé, továbbá megígéri, hogy 2013. december 31-e előtt csak akkor kerülhet sor az értékesítésre, ha ezt előzetesen az Európai Bizottság engedélyezte. Az Európai Bizottság törekedni fog arra, hogy a vonatkozó vizsgálatot a lehető leggyorsabban befejezze. Ez a vállalás nem vonatkozik arra az esetre, ha a DEPFA-ból és/vagy társaságaiból pusztán eszközöket adnak el.

5.3.   Hitelportfóliók eladása

| i) | Németország rögzíti, hogy a DEPFA plc-nek az 5.2. pont alá nem tartozó egyéb hitelportfóliói 2014. december 31-ig egy vagy több független és megfelelő vevő számára eladásra kerülnek. |
| --- | --- |

i)

Németország rögzíti, hogy a DEPFA plc-nek az 5.2. pont alá nem tartozó egyéb hitelportfóliói 2014. december 31-ig egy vagy több független és megfelelő vevő számára eladásra kerülnek.

| ii) | Az eladásra azonban csak akkor kerülhet sor, ha és amennyiben valamennyi szerződéses kötelezettség figyelembevételével, lényegében változatlan mérleg szerinti és a mérlegfőösszeg szempontjából releváns jogi keretfeltételek mellett legalább olyan értékesítési árbevételt céloznak meg, amely [...]. |
| --- | --- |

ii)

Az eladásra azonban csak akkor kerülhet sor, ha és amennyiben valamennyi szerződéses kötelezettség figyelembevételével, lényegében változatlan mérleg szerinti és a mérlegfőösszeg szempontjából releváns jogi keretfeltételek mellett legalább olyan értékesítési árbevételt céloznak meg, amely [...].

6.   Követeléskezelő társaság

| i) | Németország ígéretet tesz arra, hogy 2013. szeptember 30-át követően a pbb részkonszern „servicing” keretében nem végez szolgáltatásokat az FMS-WM követeléskezelő társaság számára, ez az ígéret azonban nem érinti a rövid ideig tartó utómunkákat, így például a HRE-csoporttól független új szolgáltatónak való átadásnál történő közreműködést. |
| --- | --- |

i)

Németország ígéretet tesz arra, hogy 2013. szeptember 30-át követően a pbb részkonszern „servicing” keretében nem végez szolgáltatásokat az FMS-WM követeléskezelő társaság számára, ez az ígéret azonban nem érinti a rövid ideig tartó utómunkákat, így például a HRE-csoporttól független új szolgáltatónak való átadásnál történő közreműködést.

| ii) | Németország biztosítja, hogy 2013. szeptember 30-át követően a HRE nem teljesít a követeléskezelő társaság számára refinanszírozási szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

ii)

Németország biztosítja, hogy 2013. szeptember 30-át követően a HRE nem teljesít a követeléskezelő társaság számára refinanszírozási szolgáltatásokat.

| iii) | A 6(i) pontra figyelemmel Németország rögzíti, hogy a követeléskezelő társaság és a HRE/pbb egyértelműen elkülönül egymástól szervezeti szempontból. |
| --- | --- |

iii)

A 6(i) pontra figyelemmel Németország rögzíti, hogy a követeléskezelő társaság és a HRE/pbb egyértelműen elkülönül egymástól szervezeti szempontból.

7.   Az üzletágak aktív leépítése és megszüntetése

| i) | Németország biztosítja, hogy a HRE az Infrastructure Finance és a Capital Markets/Assets Management üzletágakat aktív módon leépíti. Ennek megfelelően Németország különösen azt rögzíti, hogy a HRE legkésőbb a határozat kézbesítésének napjától az Infrastructure Finance és a Capital Markets/Asset Management üzletágakban nem köt új üzleteket. Az 5.1(i) pont megfelelően alkalmazandó. |
| --- | --- |

i)

Németország biztosítja, hogy a HRE az Infrastructure Finance és a Capital Markets/Assets Management üzletágakat aktív módon leépíti. Ennek megfelelően Németország különösen azt rögzíti, hogy a HRE legkésőbb a határozat kézbesítésének napjától az Infrastructure Finance és a Capital Markets/Asset Management üzletágakban nem köt új üzleteket. Az 5.1(i) pont megfelelően alkalmazandó.

| ii) | Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern a közfinanszírozás üzletágat mérlegéből kivezeti, és legkésőbb a határozat kézbesítésének napjától kezdve a közfinanszírozás terén nem köt új üzleteket. A közfinanszírozás üzletághoz tartoznak az állami szerveknek, így például a központi kormányzatnak és a szövetségi államnak, valamint az önkormányzatoknak és a regionális kormányzatoknak nyújtott olyan költségvetési hitelek, amelyek az általános és nem kötött pénzügyi finanszírozásra szolgálnak, és így nincs semmilyen eszköz- és/vagy befektetésjellegű célhoz kötöttségük. |
| --- | --- |

ii)

Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern a közfinanszírozás üzletágat mérlegéből kivezeti, és legkésőbb a határozat kézbesítésének napjától kezdve a közfinanszírozás terén nem köt új üzleteket. A közfinanszírozás üzletághoz tartoznak az állami szerveknek, így például a központi kormányzatnak és a szövetségi államnak, valamint az önkormányzatoknak és a regionális kormányzatoknak nyújtott olyan költségvetési hitelek, amelyek az általános és nem kötött pénzügyi finanszírozásra szolgálnak, és így nincs semmilyen eszköz- és/vagy befektetésjellegű célhoz kötöttségük.

8.   A piaci jelenlét csökkentése

8.1.   A piaci jelenlét csökkentése a közbefektetések finanszírozása és a közfinanszírozás üzletágakban

A HRE 2010. december 31-ével az alábbi 15 fióktelepét zárta be a közbefektetések finanszírozása és a közfinanszírozás üzletágakban:

| i) | Amszterdam, |
| --- | --- |

i)

Amszterdam,

| ii) | Athén, |
| --- | --- |

ii)

Athén,

| iii) | Bukarest, |
| --- | --- |

iii)

Bukarest,

| iv) | Chicago, |
| --- | --- |

iv)

Chicago,

| v) | Frankfurt am Main, |
| --- | --- |

v)

Frankfurt am Main,

| vi) | Hongkong, |
| --- | --- |

vi)

Hongkong,

| vii) | Isztambul, |
| --- | --- |

vii)

Isztambul,

| viii) | Koppenhága, |
| --- | --- |

viii)

Koppenhága,

| ix) | Milánó (a fióktelep értékesítési részlege), |
| --- | --- |

ix)

Milánó (a fióktelep értékesítési részlege),

| x) | Mexikóváros, |
| --- | --- |

x)

Mexikóváros,

| xi) | Mumbai, |
| --- | --- |

xi)

Mumbai,

| xii) | Nicosia, |
| --- | --- |

xii)

Nicosia,

| xiii) | Sao Paulo, |
| --- | --- |

xiii)

Sao Paulo,

| xiv) | Sacramento és |
| --- | --- |

xiv)

Sacramento és

| xv) | Varsó. |
| --- | --- |

xv)

Varsó.

8.2.   A piaci jelenlét csökkentése az ingatlanfinanszírozási üzletágban

A HRE 2010. december 31-ével az alábbi 12 fióktelepét zárta be az ingatlanfinanszírozási üzletágban:

| i) | Berlin (a fióktelep értékesítési részlege), |
| --- | --- |

i)

Berlin (a fióktelep értékesítési részlege),

| ii) | Dortmund, |
| --- | --- |

ii)

Dortmund,

| iii) | Hamburg, |
| --- | --- |

iii)

Hamburg,

| iv) | Hongkong, |
| --- | --- |

iv)

Hongkong,

| v) | Koppenhága, |
| --- | --- |

v)

Koppenhága,

| vi) | Lisszabon, |
| --- | --- |

vi)

Lisszabon,

| vii) | Milánó (a fióktelep értékesítési részlege), |
| --- | --- |

vii)

Milánó (a fióktelep értékesítési részlege),

| viii) | Manchester, |
| --- | --- |

viii)

Manchester,

| ix) | Mumbai, |
| --- | --- |

ix)

Mumbai,

| x) | Szingapúr, |
| --- | --- |

x)

Szingapúr,

| xi) | Stockholm és |
| --- | --- |

xi)

Stockholm és

| xii) | Tel Aviv. |
| --- | --- |

xii)

Tel Aviv.

8.3.   Képviseletek vagy értékesítési képviseletek újra működésbe helyezése

A pbb részkonszern újra megnyithatja Németországban három képviseletét, illetve értékesítési képviseletét (Berlin, Hamburg, Rajna-Ruhr-vidék), valamint stockholmi képviseletét, Németország azonban biztosítja, hogy a HRE/pbb további képviseleteket, értékesítési képviseleteket és fióktelepeket nem nyit.

8.4.   Új üzletek kötésének meghatározott országokra való korlátozása

Németország biztosítja, hogy a pbb részkonszern csak az alábbi országokban köt új üzleteket:

| i) | az ingatlanfinanszírozás terén:






  a) | a legfontosabb piacok: Németország, Nagy-Britannia, Franciaország, Spanyolország |
| --- | --- | --- |

i)

az ingatlanfinanszírozás terén:

a)

a legfontosabb piacok: Németország, Nagy-Britannia, Franciaország, Spanyolország

| b) | további piacok: Svédország, Lengyelország, Csehország, Belgium, Hollandia, Luxemburg, Ausztria, Svájc, Dánia, Finnország, Norvégia, Szlovákia, Magyarország |
| --- | --- |

b)

további piacok: Svédország, Lengyelország, Csehország, Belgium, Hollandia, Luxemburg, Ausztria, Svájc, Dánia, Finnország, Norvégia, Szlovákia, Magyarország

| ii) | a közbefektetések finanszírozása terén:






  a) | a legfontosabb piacok: Németország, Franciaország, Spanyolország, Olaszország |
| --- | --- | --- |

ii)

a közbefektetések finanszírozása terén:

a)

a legfontosabb piacok: Németország, Franciaország, Spanyolország, Olaszország

| b) | további piacok: Svájc, Ausztria, Lengyelország, Magyarország, Csehország, Szlovákia, Svédország, Norvégia, Dánia, Finnország, Belgium, Hollandia, Luxemburg, Nagy-Britannia. |
| --- | --- |

b)

további piacok: Svájc, Ausztria, Lengyelország, Magyarország, Csehország, Szlovákia, Svédország, Norvégia, Dánia, Finnország, Belgium, Hollandia, Luxemburg, Nagy-Britannia.

9.   Saját hozzájárulás

9.1.   A követeléskezelő társaság igénybevételéért járó ellenszolgáltatás

| i) | Németország biztosítja, hogy lehetőségeinek keretei között a HRE a követeléskezelő társaság igénybevételéért ellenszolgáltatásként ellentételezést fizet. Németország rögzíti, hogy a Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA”) az FMStFG (Gesetz zur Errichtung eines Finanzmarktstabilisierungsfonds) 8a. § (4) bekezdésének 8. pontja alapján a fizetési kötelezettséget 1,59 milliárd EUR összegben („fizetési kötelezettség”) állapítja meg, és a fizetési kötelezettséget az abban meghatározott szerződéses feltételeknek megfelelően a HRE azon társaságai, amelyek a fizetési kötelezettség címzettjei, teljes összegben teljesítik. A kifizetésre adott esetben időszakosan részletekben kerülhet sor. A kifizetés az FMS-WM javára történik, ennek megfelelően az FMS-WM saját tőkéje a kifizetéskor emelkedik. A fizetési kötelezettség szerinti kifizetéseket a HRE azon társaságainak kell teljesíteniük, amelyek eszközpozíciókat ruháztak át a követeléskezelő társaságra, feltéve, hogy alaptőke-mutatójuk a 15 %-ot meghaladja, és ezenkívül meghatározott bankfelügyeleti és egyéb előírásoknak is megfelelnek. A 2011. március 31-i adatok alapján a kifizetést teljesítő társaságok kizárólag a DEPFA részkonszern társaságai lennének, de a későbbi fejlődés függvényében a pbb részkonszern társaságainak is keletkezhet fizetési kötelezettsége. |
| --- | --- |

i)

Németország biztosítja, hogy lehetőségeinek keretei között a HRE a követeléskezelő társaság igénybevételéért ellenszolgáltatásként ellentételezést fizet. Németország rögzíti, hogy a Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA”) az FMStFG (Gesetz zur Errichtung eines Finanzmarktstabilisierungsfonds) 8a. § (4) bekezdésének 8. pontja alapján a fizetési kötelezettséget 1,59 milliárd EUR összegben („fizetési kötelezettség”) állapítja meg, és a fizetési kötelezettséget az abban meghatározott szerződéses feltételeknek megfelelően a HRE azon társaságai, amelyek a fizetési kötelezettség címzettjei, teljes összegben teljesítik. A kifizetésre adott esetben időszakosan részletekben kerülhet sor. A kifizetés az FMS-WM javára történik, ennek megfelelően az FMS-WM saját tőkéje a kifizetéskor emelkedik. A fizetési kötelezettség szerinti kifizetéseket a HRE azon társaságainak kell teljesíteniük, amelyek eszközpozíciókat ruháztak át a követeléskezelő társaságra, feltéve, hogy alaptőke-mutatójuk a 15 %-ot meghaladja, és ezenkívül meghatározott bankfelügyeleti és egyéb előírásoknak is megfelelnek. A 2011. március 31-i adatok alapján a kifizetést teljesítő társaságok kizárólag a DEPFA részkonszern társaságai lennének, de a későbbi fejlődés függvényében a pbb részkonszern társaságainak is keletkezhet fizetési kötelezettsége.

| ii) | Németország biztosítja, hogy lehetőségeinek keretei között a pbb megfelelő ellentételezést fizet Németországnak az állami beavatkozásért cserébe, az ellentételezés fizetésére pedig a Deutsche Pfandbriefbank AG nyereségének lefölözése révén kerül sor (HGB-egyedi pénzügyi kimutatás) (HGB - Handelsgesetzbuch, Kereskedelmi Törvénykönyv). A nyereség lefölözését úgy érik el, hogy






  a) | az adózás utáni éves bevétel teljes összegét jóváírják a mérleg szerinti veszteséggel, |
| --- | --- | --- |

ii)

Németország biztosítja, hogy lehetőségeinek keretei között a pbb megfelelő ellentételezést fizet Németországnak az állami beavatkozásért cserébe, az ellentételezés fizetésére pedig a Deutsche Pfandbriefbank AG nyereségének lefölözése révén kerül sor (HGB-egyedi pénzügyi kimutatás) (HGB - Handelsgesetzbuch, Kereskedelmi Törvénykönyv). A nyereség lefölözését úgy érik el, hogy

a)

az adózás utáni éves bevétel teljes összegét jóváírják a mérleg szerinti veszteséggel,

| b) | a pbb reprivatizációjáig nem hoznak olyan döntést, amely a kifizetési képesség megteremtése érdekében a mérleg szerinti veszteségnek a szabad tartalékkal való jóváírásáról szól, |
| --- | --- |

b)

a pbb reprivatizációjáig nem hoznak olyan döntést, amely a kifizetési képesség megteremtése érdekében a mérleg szerinti veszteségnek a szabad tartalékkal való jóváírásáról szól,

| c) | a kifizetési képességet csak a reprivatizáció keretében teremtik meg, azért hogy a visszatartott nyereséget Németország csendes betétjébe juttassák, és a csendes betét ezt követő visszafizetését teljesítsék, |
| --- | --- |

c)

a kifizetési képességet csak a reprivatizáció keretében teremtik meg, azért hogy a visszatartott nyereséget Németország csendes betétjébe juttassák, és a csendes betét ezt követő visszafizetését teljesítsék,

| d) | a csendes betét teljes visszafizetéséig nem fizetnek osztalékot, valamint olyan kuponokat, amelyek kifizetése jogilag nem kötelező. |
| --- | --- |

d)

a csendes betét teljes visszafizetéséig nem fizetnek osztalékot, valamint olyan kuponokat, amelyek kifizetése jogilag nem kötelező.

| iii) | A 9.1(i) pontban vázolt fizetési kötelezettség teljesítését követően Németország biztosítja, hogy a DEPFA plc részkonszern (azaz az anyavállalat és összes leányvállalata) lehetőségeinek keretei között megfelelő ellentételezést fizet Németországnak az állami beavatkozásért cserébe. Az ellentételezés a nyereség-veszteség kimutatásban költségként jelenik meg, éves összege pedig megfelel annak az összegnek, amelyet a részkonszern veszteség kimutatása nélkül, valamint anélkül fizetni tud, hogy jogilag a hibrid tőke befektetőinek kiszolgálására lenne köteles. Az egyrészről a Németországi Szövetségi Köztársaság, illetve a SoFFin, másrészről pedig a DEPFA plc közötti ellentételezést a szerződésben úgy kell rendezni, hogy az ellentételezés ne nyereségtől függő ellentételezésnek minősüljön, hanem olyan ellenszolgáltatásnak, amelyet a DEPFA plc részkonszern stabilizálása érdekében a Németországi Szövetségi Köztársaság által (közvetve) nyújtott és az Európai Unió által engedélyezett támogatásért cserébe teljesítenek. |
| --- | --- |

iii)

A 9.1(i) pontban vázolt fizetési kötelezettség teljesítését követően Németország biztosítja, hogy a DEPFA plc részkonszern (azaz az anyavállalat és összes leányvállalata) lehetőségeinek keretei között megfelelő ellentételezést fizet Németországnak az állami beavatkozásért cserébe. Az ellentételezés a nyereség-veszteség kimutatásban költségként jelenik meg, éves összege pedig megfelel annak az összegnek, amelyet a részkonszern veszteség kimutatása nélkül, valamint anélkül fizetni tud, hogy jogilag a hibrid tőke befektetőinek kiszolgálására lenne köteles. Az egyrészről a Németországi Szövetségi Köztársaság, illetve a SoFFin, másrészről pedig a DEPFA plc közötti ellentételezést a szerződésben úgy kell rendezni, hogy az ellentételezés ne nyereségtől függő ellentételezésnek minősüljön, hanem olyan ellenszolgáltatásnak, amelyet a DEPFA plc részkonszern stabilizálása érdekében a Németországi Szövetségi Köztársaság által (közvetve) nyújtott és az Európai Unió által engedélyezett támogatásért cserébe teljesítenek.

9.2.   A kamatok és a nyereségrészesedések kifizetésének korlátozása

Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának idejére, de legkésőbb 2015. december 31-ig a HRE és társaságai kötelezik magukat arra, hogy a HRE-nél 2010. szeptember 30-án meglévő sajáttőke-eszközökre, csendes betétekre, a KWG (Gesetz über das Kreditwesen) 10. § (5) bekezdése szerinti, a veszteségben osztozó haszonélvezeti jogokra (Genussrechte) és haszonélvezeti jegyekre, valamint –, feltéve, hogy azokat nem a SoFFin nyújtotta – a részvényeket kivéve az egyéb, nyereségtől függő saját eszközökre (pl. hibridtőke-eszközök, élvezeti jegyek) („Egyéb Saját Eszközök”) a megelőző üzleti évre járó kamatokat és nyereségrészesedéseket a konszernen kívül álló harmadik személyeknek csak abban az esetben fizetnek az üzleti év végéig, ha és amennyiben a tartalékok és a rendkívüli tételek feloldása nélkül erre a HGB 340 g § alapján jogilag kötelesek.

9.3.   A visszafizetések korlátozása

| i) | Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának idejére, de legkésőbb 2015. december 31-ig a HRE és társaságai kötelezik magukat arra, hogy nem teljesítik az Egyéb Saját Eszközök (pl. hibridtőke-eszközök, haszonélvezeti jegyek) jogilag nem kötelező visszafizetéseit, amíg a SoFFin bevitt, illetve esetleg még bevitelre kerülő csendes betéteit vagy a SoFFin egyéb saját eszközeit teljes mértékben vissza nem fizették, és amíg a SoFFin saját eszközei csökkentett könyv szerinti értékkel rendelkeznek, és/vagy a SoFFin saját eszközeire járó esetleges utólag fizetendő nyereségrészesedéseket vagy kamatokat teljes mértékben vissza nem fizették. |
| --- | --- |

i)

Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának idejére, de legkésőbb 2015. december 31-ig a HRE és társaságai kötelezik magukat arra, hogy nem teljesítik az Egyéb Saját Eszközök (pl. hibridtőke-eszközök, haszonélvezeti jegyek) jogilag nem kötelező visszafizetéseit, amíg a SoFFin bevitt, illetve esetleg még bevitelre kerülő csendes betéteit vagy a SoFFin egyéb saját eszközeit teljes mértékben vissza nem fizették, és amíg a SoFFin saját eszközei csökkentett könyv szerinti értékkel rendelkeznek, és/vagy a SoFFin saját eszközeire járó esetleges utólag fizetendő nyereségrészesedéseket vagy kamatokat teljes mértékben vissza nem fizették.

| ii) | Visszafizetésnek minősül azoknak az eszközöknek a törlesztése vagy megszerzése is, amelyeket kifejezetten az Egyéb Saját Eszközök finanszírozása érdekében adtak ki, és amelyeknek a törlesztése, illetve megszerzése gazdasági szempontból az Egyéb Saját Eszközök visszafizetéséhez, visszavásárlásához vagy egyéb csökkentéséhez vezet. |
| --- | --- |

ii)

Visszafizetésnek minősül azoknak az eszközöknek a törlesztése vagy megszerzése is, amelyeket kifejezetten az Egyéb Saját Eszközök finanszírozása érdekében adtak ki, és amelyeknek a törlesztése, illetve megszerzése gazdasági szempontból az Egyéb Saját Eszközök visszafizetéséhez, visszavásárlásához vagy egyéb csökkentéséhez vezet.

| iii) | A SoFFin beleegyezése, valamint a Bizottsággal történt egyeztetés és a Bizottság beleegyezése esetén nem kizárt






  a) | a felmondási jogok gyakorlása vagy az Egyéb Saját Eszközök egyéb olyan visszafizetése vagy megszüntetése, amelyre azért kerül sor, mert az adott eszköz nem tartozik már a HRE saját eszközeinek kategóriájába vagy olyan bejelentéshez kötött részébe, amelynek érdekében azt létrehozták, |
| --- | --- | --- |

iii)

A SoFFin beleegyezése, valamint a Bizottsággal történt egyeztetés és a Bizottság beleegyezése esetén nem kizárt

a)

a felmondási jogok gyakorlása vagy az Egyéb Saját Eszközök egyéb olyan visszafizetése vagy megszüntetése, amelyre azért kerül sor, mert az adott eszköz nem tartozik már a HRE saját eszközeinek kategóriájába vagy olyan bejelentéshez kötött részébe, amelynek érdekében azt létrehozták,

| b) | a meglévő Egyéb Saját Eszközöknek egy legalább ugyanabba a saját eszköz kategóriába tartozó, ugyanolyan értékű és futamidejű új eszközre való kicserélése, azonban az Egyéb Saját Eszközöknek a SoFFin saját eszközeire való kicserélése nem fogadható el, továbbá |
| --- | --- |

b)

a meglévő Egyéb Saját Eszközöknek egy legalább ugyanabba a saját eszköz kategóriába tartozó, ugyanolyan értékű és futamidejű új eszközre való kicserélése, azonban az Egyéb Saját Eszközöknek a SoFFin saját eszközeire való kicserélése nem fogadható el, továbbá

| c) | az Egyéb Saját Eszközöknek jóval a kiadási árfolyam alatt való visszavásárlása. |
| --- | --- |

c)

az Egyéb Saját Eszközöknek jóval a kiadási árfolyam alatt való visszavásárlása.

Németország biztosítja, hogy a 2010. és a 2011. üzleti évekre a HRE holding nem fizet osztalékot.

10.   Egyéb vállalások

10.1.   Megfontolt és körültekintő üzletpolitika, az EU gazdasága hiteligényének figyelembevétele

Németország a szerkezetátalakítási terv végrehajtása során, de legkésőbb 2015. december 31-ig biztosítja, hogy a pbb részkonszern

| i) | körültekintő, megfontolt és a fenntarthatóság elvéhez igazodó üzletpolitikát folytat, valamint |
| --- | --- |

i)

körültekintő, megfontolt és a fenntarthatóság elvéhez igazodó üzletpolitikát folytat, valamint

| ii) | megvizsgálja, hogy ösztönzőinek belső rendszerei a törvényi és a szabályozói előírások alapján megfelelőnek tekinthetőek-e, továbbá arra törekszik, hogy ezek a rendszerek ne okozzanak ésszerűtlen kockázatokat, valamint hosszú távú és fenntartható célokhoz igazodjanak és átláthatóak legyenek, továbbá |
| --- | --- |

ii)

megvizsgálja, hogy ösztönzőinek belső rendszerei a törvényi és a szabályozói előírások alapján megfelelőnek tekinthetőek-e, továbbá arra törekszik, hogy ezek a rendszerek ne okozzanak ésszerűtlen kockázatokat, valamint hosszú távú és fenntartható célokhoz igazodjanak és átláthatóak legyenek, továbbá

| iii) | a piacon szokásos és gazdaságilag fenntartható feltételek révén figyelembe veszi a belföldi gazdaság és az EU gazdaságának hiteligényét. |
| --- | --- |

iii)

a piacon szokásos és gazdaságilag fenntartható feltételek révén figyelembe veszi a belföldi gazdaság és az EU gazdaságának hiteligényét.

10.2.   Az állami támogatásokkal való reklámozás tilalma

Németország ígéretet tesz arra, hogy a HRE nem reklámoz az állam által nyújtott támogatásokkal vagy az állami beavatkozásból egyéb módon származó versenyelőnyökkel. Kivételt jelentenek az állami beavatkozásról számot adó, jogilag kötelező vagy a piac által megkövetelt adatszolgáltatások, mint például az éves és negyedéves kimutatások, a tőkepiaci jogszabályok szerinti kötelező közlemények, az értékpapír-tájékoztatók vagy az információs célú feljegyzések.

10.3.   Vállalkozások felvásárlásának tilalma

| i) | Németország biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtása során, legkésőbb azonban a reprivatizációig, de semmiképpen sem 2013. december 31. előtt a HRE nem szerez részesedést más vállalkozásokban, kivéve, ha a Bizottság ehhez előzetesen azért járul hozzá, mert a részesedésszerzés a pénzpiaci stabilizáció érdekében szükséges. |
| --- | --- |

i)

Németország biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtása során, legkésőbb azonban a reprivatizációig, de semmiképpen sem 2013. december 31. előtt a HRE nem szerez részesedést más vállalkozásokban, kivéve, ha a Bizottság ehhez előzetesen azért járul hozzá, mert a részesedésszerzés a pénzpiaci stabilizáció érdekében szükséges.

| ii) | Jelen vállalás értelmében valamely vállalkozás felvásárlásának minősül mind a vállalkozás egy részének vagy egészének a társasági részesedések és eszközök átruházása általi megszerzése, mind pedig a felvásárlás célját szolgáló üzletkötések, például a határidős és opciós ügyletek kötése. |
| --- | --- |

ii)

Jelen vállalás értelmében valamely vállalkozás felvásárlásának minősül mind a vállalkozás egy részének vagy egészének a társasági részesedések és eszközök átruházása általi megszerzése, mind pedig a felvásárlás célját szolgáló üzletkötések, például a határidős és opciós ügyletek kötése.

| iii) | Ez a vállalás nem érinti a HRE konszernen belüli szerkezetátalakításait. |
| --- | --- |

iii)

Ez a vállalás nem érinti a HRE konszernen belüli szerkezetátalakításait.

| iv) | Ha a felvásárlások teljes összege 2015. december 31-ig a maximum [10–80] millió EUR összeget nem haladja meg, akkor szintén nem érinti ez a vállalás a vállalkozások felvásárlását a hitelkockázati kitettségek átstrukturálásával együtt járó úgynevezett „megmentési célú felvásárlások” esetében, továbbá nem érinti a meghatározott célra létrehozott társaságok felvásárlását vagy az olyan egyéb okból történő felvásárlásokat, amely okok a bank üzleti modelljének megfelelően az operatív tevékenységekből adódnak. |
| --- | --- |

iv)

Ha a felvásárlások teljes összege 2015. december 31-ig a maximum [10–80] millió EUR összeget nem haladja meg, akkor szintén nem érinti ez a vállalás a vállalkozások felvásárlását a hitelkockázati kitettségek átstrukturálásával együtt járó úgynevezett „megmentési célú felvásárlások” esetében, továbbá nem érinti a meghatározott célra létrehozott társaságok felvásárlását vagy az olyan egyéb okból történő felvásárlásokat, amely okok a bank üzleti modelljének megfelelően az operatív tevékenységekből adódnak.

10.4.   A HRE/pbb információs technológiáját érintő vállalások

Németország rögzíti, hogy a HRE a „New Evolution” elnevezésű információs technológiai projekt még végre nem hajtott mérföldköveit – figyelemmel azokra a bizonytalan tényezőkre, amelyek egy ilyen jellegű nagy projekt végrehajtása során felmerülhetnek – a projekttervnek megfelelően teljesíti. A még végre nem hajtott mérföldkövek a Release N3–N4/5. A projektterv a vállalások jegyzékének mellékletét képezi.

Németország ettől függetlenül kifejezetten biztosítja, hogy 2012 negyedik negyedévének végéig befejezi a piaci kockázatkezelési és beszámolási funkciók módszertani szempontú integrációját, ami magába foglalja a pbb részkonszern piaci kockázatokkal kapcsolatos módszertanának és front-office rendszereinek összevonását, valamint [...].

10.5.   Az új ügyletek minimálisan megcélzott hozamait érintő vállalás – RAROC

Németország rögzíti, hogy a pbb új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet (risk-adjusted return on capital, kockázattal kiigazított tőkemegtérülés) mutat.

A RAROC kiszámítása során a fizetendő adók levonása utáni nettó árrést a gazdasági tőkéhez kell viszonyítani. Ez a vállalás az új ügyletekre vonatkozik, tekintet nélkül a prolongálásokra és átstrukturálásokra.

A vállalási jegyzék értelmében:

| i) | A bruttó árrés az ügyfél részére kiszámlázott (az IBOR referencia-kamatláb feletti bázispontokban kifejezett) árrés és a pbb belső transzferárként megadott (IBOR referencia-kamatláb feletti bázispontokban kifejezett) refinanszírozási költsége közötti különbözet, hozzászámítva az éves szinten megállapított jutalékokat. |
| --- | --- |

i)

A bruttó árrés az ügyfél részére kiszámlázott (az IBOR referencia-kamatláb feletti bázispontokban kifejezett) árrés és a pbb belső transzferárként megadott (IBOR referencia-kamatláb feletti bázispontokban kifejezett) refinanszírozási költsége közötti különbözet, hozzászámítva az éves szinten megállapított jutalékokat.

| ii) | A belső transzferár tükrözi a pbb idegen és saját tőkéből származó becsült refinanszírozási költségeit, és figyelembe veszi az ügyfélnek nyújtott kölcsön jellemzőit (futamidő, deviza, stb.). |
| --- | --- |

ii)

A belső transzferár tükrözi a pbb idegen és saját tőkéből származó becsült refinanszírozási költségeit, és figyelembe veszi az ügyfélnek nyújtott kölcsön jellemzőit (futamidő, deviza, stb.).

| iii) | A nettó árrés azonos a bruttó árrés összegével, levonva abból






  a) | az ügyfeleket célzó kölcsönnyújtási tevékenység tényleges költségeinek megfigyelése alapján becsült bármely többletköltséget (általános költségek, bérköltségek, működési költségek, amortizáció és leértékelés, stb.), |
| --- | --- | --- |

iii)

A nettó árrés azonos a bruttó árrés összegével, levonva abból

a)

az ügyfeleket célzó kölcsönnyújtási tevékenység tényleges költségeinek megfigyelése alapján becsült bármely többletköltséget (általános költségek, bérköltségek, működési költségek, amortizáció és leértékelés, stb.),

| b) | a Bázel II. megállapodásban (vagy bármely, ezt követően hatályos banki megállapodásban) meghatározott módszerrel összhangban az egyes ügyletekre kiszámított átlagos kockázat költségeit, valamint a fizetendő adóterhet. |
| --- | --- |

b)

a Bázel II. megállapodásban (vagy bármely, ezt követően hatályos banki megállapodásban) meghatározott módszerrel összhangban az egyes ügyletekre kiszámított átlagos kockázat költségeit, valamint a fizetendő adóterhet.

| iv) | A gazdasági tőkét (tőkemegfelelési követelmények a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (Basel Committee on Banking Supervision) első pillérének megfelelően) a vonatkozó, a Bázel II. megállapodásban (vagy bármely ezt követően hatályos banki megállapodásban) meghatározott módszerrel összhangban kell kiszámítani. |
| --- | --- |

iv)

A gazdasági tőkét (tőkemegfelelési követelmények a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (Basel Committee on Banking Supervision) első pillérének megfelelően) a vonatkozó, a Bázel II. megállapodásban (vagy bármely ezt követően hatályos banki megállapodásban) meghatározott módszerrel összhangban kell kiszámítani.

11.   Értékesítési feltételek

| i) | Németország biztosítja, hogy az értékesítésre irányuló szükséges eljárásokat a reprivatizációra/értékesítésre megszabott határidők betartását lehetővé tevő időpontban indítják meg. |
| --- | --- |

i)

Németország biztosítja, hogy az értékesítésre irányuló szükséges eljárásokat a reprivatizációra/értékesítésre megszabott határidők betartását lehetővé tevő időpontban indítják meg.

| ii) | Amennyiben ez jogilag és az üzleti titkok megsértése nélkül lehetséges, a reprivatizációra nyílt, átlátható és diszkriminációmentes eljárás keretében kerül sor, ami nem zárja ki azt, hogy az eljárás előtt vagy annak során célzottan megkeresett érdeklődőkkel is tárgyalásokat folytassanak. Az értékesítésre irányuló eljárásról közleményt kell közzétenni legalább egy nemzetközi sajtóorgánumban, amennyiben ez ésszerűnek mutatkozik. Az értékesítési feltételek nem tartalmazhatnak olyan rendelkezéseket, amelyek nem megfelelő módon korlátozzák a potenciális érdeklődők számát, vagy amelyeket kifejezetten meghatározott érdeklődőkre szabtak. Az értékesítési feltételek utalhatnak az 5.2(ii) b) pontban meghatározott rendezési kötelezettségre. Ha ésszerűnek és jogilag megengedhetőnek mutatkozik, az átvilágítási vizsgálatok (due diligence vizsgálatok) lefolytatása érdekében a piacon szokásos titoktartási megállapodások (non-disclosure agreements) megkötését követően a potenciális vásárlóknak közvetlen hozzáférést biztosítanak valamennyi szükséges információhoz. |
| --- | --- |

ii)

Amennyiben ez jogilag és az üzleti titkok megsértése nélkül lehetséges, a reprivatizációra nyílt, átlátható és diszkriminációmentes eljárás keretében kerül sor, ami nem zárja ki azt, hogy az eljárás előtt vagy annak során célzottan megkeresett érdeklődőkkel is tárgyalásokat folytassanak. Az értékesítésre irányuló eljárásról közleményt kell közzétenni legalább egy nemzetközi sajtóorgánumban, amennyiben ez ésszerűnek mutatkozik. Az értékesítési feltételek nem tartalmazhatnak olyan rendelkezéseket, amelyek nem megfelelő módon korlátozzák a potenciális érdeklődők számát, vagy amelyeket kifejezetten meghatározott érdeklődőkre szabtak. Az értékesítési feltételek utalhatnak az 5.2(ii) b) pontban meghatározott rendezési kötelezettségre. Ha ésszerűnek és jogilag megengedhetőnek mutatkozik, az átvilágítási vizsgálatok (due diligence vizsgálatok) lefolytatása érdekében a piacon szokásos titoktartási megállapodások (non-disclosure agreements) megkötését követően a potenciális vásárlóknak közvetlen hozzáférést biztosítanak valamennyi szükséges információhoz.

12.   Ellenőrző megbízott

| i) | Németország biztosítja, hogy a HRE 2011. június 14-i szerkezetátalakítási tervének teljes körű és megfelelő végrehajtását, valamint a jelen vállalási jegyzékben meghatározott vállalásoknak a teljes körű és megfelelő végrehajtását egy független, megfelelő képzettséggel rendelkező és titoktartásra köteles ellenőrző megbízott folyamatosan ellenőrzi. |
| --- | --- |

i)

Németország biztosítja, hogy a HRE 2011. június 14-i szerkezetátalakítási tervének teljes körű és megfelelő végrehajtását, valamint a jelen vállalási jegyzékben meghatározott vállalásoknak a teljes körű és megfelelő végrehajtását egy független, megfelelő képzettséggel rendelkező és titoktartásra köteles ellenőrző megbízott folyamatosan ellenőrzi.

| ii) | Az ellenőrző megbízott megbízására, feladataira, kötelezettségeire és felmentésére a „Megbízott” című mellékletben meghatározott eljárás az irányadó. |
| --- | --- |

ii)

Az ellenőrző megbízott megbízására, feladataira, kötelezettségeire és felmentésére a „Megbízott” című mellékletben meghatározott eljárás az irányadó.

| iii) | Németország a határozat végrehajtása során biztosítja a Bizottság korlátlan hozzáférését minden olyan információhoz, amely jelen határozat végrehajtásának ellenőrzése érdekében szükséges, ezenkívül a Bizottság magyarázatokat és pontosító nyilatkozatokat kérhet a HRE-től. Németország és a HRE teljeskörűen együttműködik a Bizottsággal és a Bizottság számára tevékenykedő ellenőrző megbízottal minden olyan megkeresés esetén, amely jelen határozat végrehajtásának ellenőrzésével függ össze. |
| --- | --- |

iii)

Németország a határozat végrehajtása során biztosítja a Bizottság korlátlan hozzáférését minden olyan információhoz, amely jelen határozat végrehajtásának ellenőrzése érdekében szükséges, ezenkívül a Bizottság magyarázatokat és pontosító nyilatkozatokat kérhet a HRE-től. Németország és a HRE teljeskörűen együttműködik a Bizottsággal és a Bizottság számára tevékenykedő ellenőrző megbízottal minden olyan megkeresés esetén, amely jelen határozat végrehajtásának ellenőrzésével függ össze.

MELLÉKLET

A MEGBÍZOTT

A.   Kinevezés

| i) | Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy






  a) | a HRE kinevez egy ellenőrző megbízottat, aki köteles az ellenőrző megbízott jelen melléklet B(ii) pontjában rögzített feladatait ellátni, és |
| --- | --- | --- |

i)

Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy

a)

a HRE kinevez egy ellenőrző megbízottat, aki köteles az ellenőrző megbízott jelen melléklet B(ii) pontjában rögzített feladatait ellátni, és

| b) | abban az esetben, ha a pbb reprivatizációját 2015. december 31-ig nem hajtják végre, a HRE egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt alkalmaz, aki köteles az elidegenítésért felelős vagyonkezelő jelen melléklet B(iii) pontjában rögzített feladatait ellátni. |
| --- | --- |

b)

abban az esetben, ha a pbb reprivatizációját 2015. december 31-ig nem hajtják végre, a HRE egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt alkalmaz, aki köteles az elidegenítésért felelős vagyonkezelő jelen melléklet B(iii) pontjában rögzített feladatait ellátni.

| ii) | Mind az ellenőrző megbízottnak, mind pedig az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek („megbízott”) függetlennek kell lennie a HRE-től. A megbízottnak például beruházási bankként, tanácsadóként vagy könyvvizsgálóként rendelkeznie kell a megbízatása teljesítéséhez szükséges szaktudással, és sohasem kerülhet összeférhetetlenségi helyzetbe a felügyelt intézménnyel. A megbízott a HRE-től olyan díjazásban részesül, amely nem hátráltathatja őt abban, hogy függetlenül és hatékonyan teljesítse megbízását. A megbízott költségeit a jogilag megengedett mértékben a HRE, a fennmaradó részben pedig Németország viseli. |
| --- | --- |

ii)

Mind az ellenőrző megbízottnak, mind pedig az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek („megbízott”) függetlennek kell lennie a HRE-től. A megbízottnak például beruházási bankként, tanácsadóként vagy könyvvizsgálóként rendelkeznie kell a megbízatása teljesítéséhez szükséges szaktudással, és sohasem kerülhet összeférhetetlenségi helyzetbe a felügyelt intézménnyel. A megbízott a HRE-től olyan díjazásban részesül, amely nem hátráltathatja őt abban, hogy függetlenül és hatékonyan teljesítse megbízását. A megbízott költségeit a jogilag megengedett mértékben a HRE, a fennmaradó részben pedig Németország viseli.

| iii) | Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy






  a) | legkésőbb négy héttel a Bizottság határozatának kézbesítését követően a HRE két vagy több személyt javasol ellenőrző megbízottként való jóváhagyásra, és |
| --- | --- | --- |

iii)

Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy

a)

legkésőbb négy héttel a Bizottság határozatának kézbesítését követően a HRE két vagy több személyt javasol ellenőrző megbízottként való jóváhagyásra, és

| b) | amint nyilvánvalóvá válik, hogy a pbb reprivatizációja 2015. december 31-ig nem hajtható végre, a HRE legkésőbb 2015. szeptember 30-ig egy vagy több személyt javasol a Bizottságnak elidegenítésért felelős vagyonkezelőként való jóváhagyásra. |
| --- | --- |

b)

amint nyilvánvalóvá válik, hogy a pbb reprivatizációja 2015. december 31-ig nem hajtható végre, a HRE legkésőbb 2015. szeptember 30-ig egy vagy több személyt javasol a Bizottságnak elidegenítésért felelős vagyonkezelőként való jóváhagyásra.

| iv) | A javaslatoknak elegendő információt kell tartalmazniuk a megnevezett személyekről annak érdekében, hogy a Bizottság megvizsgálhassa, megfelelnek-e a javasolt megbízottak az A(ii) pontban meghatározott feltételeknek és különösen az alábbiakra kell kitérniük:






  a) | a javasolt megbízás összes feltétele minden olyan rendelkezéssel, ami ahhoz szükséges, hogy a megbízott a feladatait teljesíteni tudja; |
| --- | --- | --- |

iv)

A javaslatoknak elegendő információt kell tartalmazniuk a megnevezett személyekről annak érdekében, hogy a Bizottság megvizsgálhassa, megfelelnek-e a javasolt megbízottak az A(ii) pontban meghatározott feltételeknek és különösen az alábbiakra kell kitérniük:

a)

a javasolt megbízás összes feltétele minden olyan rendelkezéssel, ami ahhoz szükséges, hogy a megbízott a feladatait teljesíteni tudja;

| b) | munkaterv tervezete annak leírásával, hogyan kellene teljesítenie a megbízottnak a rábízott feladatokat. |
| --- | --- |

b)

munkaterv tervezete annak leírásával, hogyan kellene teljesítenie a megbízottnak a rábízott feladatokat.

| v) | A Bizottság mérlegelési jogkörébe tartozik a javasolt megbízottak jóváhagyása vagy elutasítása, valamint az, hogy a javasolt megbízást olyan változtatásokkal hagyja jóvá, amelyeket szükségesnek tart ahhoz, hogy a megbízott eleget tudjon tenni kötelességeinek. Ha a Bizottság egy nevet hagy jóvá, a HRE a Bizottság által jóváhagyott megbízással összhangban az érintett személyt vagy intézményt nevezi ki megbízottnak, illetve gondoskodik a megbízottként való kinevezésről. Ha a Bizottság egynél több nevet hagy jóvá, a HRE döntheti el, hogy a jóváhagyott személyek közül kit nevezzenek ki megbízottnak. A megbízottat a Bizottság jóváhagyása után egy héten belül, a Bizottság által jóváhagyott megbízással összhangban nevezik ki. |
| --- | --- |

v)

A Bizottság mérlegelési jogkörébe tartozik a javasolt megbízottak jóváhagyása vagy elutasítása, valamint az, hogy a javasolt megbízást olyan változtatásokkal hagyja jóvá, amelyeket szükségesnek tart ahhoz, hogy a megbízott eleget tudjon tenni kötelességeinek. Ha a Bizottság egy nevet hagy jóvá, a HRE a Bizottság által jóváhagyott megbízással összhangban az érintett személyt vagy intézményt nevezi ki megbízottnak, illetve gondoskodik a megbízottként való kinevezésről. Ha a Bizottság egynél több nevet hagy jóvá, a HRE döntheti el, hogy a jóváhagyott személyek közül kit nevezzenek ki megbízottnak. A megbízottat a Bizottság jóváhagyása után egy héten belül, a Bizottság által jóváhagyott megbízással összhangban nevezik ki.

| vi) | Ha a Bizottság valamennyi javasolt megbízottat elutasítja, Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy a HRE az elutasításról szóló értesítés közlésétől számított két héten belül az A(i) és az A(iv) pontokban foglalt feltételek és eljárás szerint legalább két másik személyre vagy intézményre tesz javaslatot. |
| --- | --- |

vi)

Ha a Bizottság valamennyi javasolt megbízottat elutasítja, Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy a HRE az elutasításról szóló értesítés közlésétől számított két héten belül az A(i) és az A(iv) pontokban foglalt feltételek és eljárás szerint legalább két másik személyre vagy intézményre tesz javaslatot.

| vii) | Ha a Bizottság az összes további javasolt megbízottat is elutasítja, a Bizottság nevezi meg a megbízottat, akit a HRE a Bizottság által jóváhagyott megbízással összhangban kinevez, vagy kinevezéséről gondoskodik. |
| --- | --- |

vii)

Ha a Bizottság az összes további javasolt megbízottat is elutasítja, a Bizottság nevezi meg a megbízottat, akit a HRE a Bizottság által jóváhagyott megbízással összhangban kinevez, vagy kinevezéséről gondoskodik.

B.   A megbízottak feladatai és kötelezettségei

| i) | A megbízott feladata, hogy biztosítsa a vállalásokkal együtt járó kötelezettségek teljes körű és megfelelő teljesítését, valamint a HRE 2011. június 14-i szerkezetátalakítási tervének teljes körű és megfelelő végrehajtását. A Bizottság magától, illetve a megbízott vagy a HRE kérelmére rendelkezéseket és utasításokat adhat a megbízottnak annak érdekében, hogy biztosítsa a határozathoz csatolt vállalások teljesítését. |
| --- | --- |

i)

A megbízott feladata, hogy biztosítsa a vállalásokkal együtt járó kötelezettségek teljes körű és megfelelő teljesítését, valamint a HRE 2011. június 14-i szerkezetátalakítási tervének teljes körű és megfelelő végrehajtását. A Bizottság magától, illetve a megbízott vagy a HRE kérelmére rendelkezéseket és utasításokat adhat a megbízottnak annak érdekében, hogy biztosítsa a határozathoz csatolt vállalások teljesítését.

| ii) | Az ellenőrző megbízott






  a) | első jelentésében részletes munkatervet javasol a Bizottságnak, amelyben leírja, hogyan gondolja ellenőrizni a határozathoz csatolt vállalások teljesítését; |
| --- | --- | --- |

ii)

Az ellenőrző megbízott

a)

első jelentésében részletes munkatervet javasol a Bizottságnak, amelyben leírja, hogyan gondolja ellenőrizni a határozathoz csatolt vállalások teljesítését;

| b) | felügyeli a pbb folyó ügyleteinek vezetését annak érdekében, hogy továbbra is biztosított legyen azok gazdasági életképessége, értékesíthetősége és versenyképessége, valamint ellenőrzi a határozathoz csatolt feltételek és kikötések HRE általi teljesítését. E cél érdekében az ellenőrző megbízott feladata, hogy






  (I) | ügyeljen arra, hogy a pbb gazdasági életképessége, értékesíthetősége és versenyképessége megmaradjon, valamint hogy a pbb-t a HRE-nél maradó ügyletektől szervezetileg elkülönülten vezessék; |
| --- | --- | --- |

b)

felügyeli a pbb folyó ügyleteinek vezetését annak érdekében, hogy továbbra is biztosított legyen azok gazdasági életképessége, értékesíthetősége és versenyképessége, valamint ellenőrzi a határozathoz csatolt feltételek és kikötések HRE általi teljesítését. E cél érdekében az ellenőrző megbízott feladata, hogy

(I)

ügyeljen arra, hogy a pbb gazdasági életképessége, értékesíthetősége és versenyképessége megmaradjon, valamint hogy a pbb-t a HRE-nél maradó ügyletektől szervezetileg elkülönülten vezessék;

| (II) | ellenőrizze, hogy a pbb-t szervezetileg különálló, értékesíthető vállalkozásként vezetik; |
| --- | --- |

(II)

ellenőrizze, hogy a pbb-t szervezetileg különálló, értékesíthető vállalkozásként vezetik;

| (III) | a HRE-vel való megbeszélést követően meghatározza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a határozat kézbesítésének napját követően a HRE ne jusson hozzá a pbb-vel kapcsolatos üzleti titkokhoz, know-how-hoz, üzleti információkhoz és egyéb bizalmas vagy tulajdonjogilag védett információkhoz, kivéve, ha ezek az információk az értékesítés lefolytatásához vagy a konszernnek a HRE általi irányításához szükségesek, vagy a HRE-vel szembeni közlésüket törvény írja elő, ennek során különösen arra kell törekednie, hogy amennyire lehetséges és gazdaságilag ésszerű, a pbb életképességének veszélyeztetése nélkül megszüntessék a pbb integrációját a központi IT-hálózatba, valamint a megbízott feladata annak eldöntése, hogy a fentiekben említett információkat a HRE-vel közölni lehet-e amiatt, mert ésszerű mérlegelést követően megállapítható, hogy közlésük az értékesítés lefolytatása vagy a konszernnek a HRE általi irányítása érdekében szükséges, vagy mert közlésüket törvény írja elő; |
| --- | --- |

(III)

a HRE-vel való megbeszélést követően meghatározza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a határozat kézbesítésének napját követően a HRE ne jusson hozzá a pbb-vel kapcsolatos üzleti titkokhoz, know-how-hoz, üzleti információkhoz és egyéb bizalmas vagy tulajdonjogilag védett információkhoz, kivéve, ha ezek az információk az értékesítés lefolytatásához vagy a konszernnek a HRE általi irányításához szükségesek, vagy a HRE-vel szembeni közlésüket törvény írja elő, ennek során különösen arra kell törekednie, hogy amennyire lehetséges és gazdaságilag ésszerű, a pbb életképességének veszélyeztetése nélkül megszüntessék a pbb integrációját a központi IT-hálózatba, valamint a megbízott feladata annak eldöntése, hogy a fentiekben említett információkat a HRE-vel közölni lehet-e amiatt, mert ésszerű mérlegelést követően megállapítható, hogy közlésük az értékesítés lefolytatása vagy a konszernnek a HRE általi irányítása érdekében szükséges, vagy mert közlésüket törvény írja elő;

| (IV) | ellenőrizze az eszközök és az alkalmazottak felosztását a pbb és a HRE, illetve a kapcsolódó vállalkozások között, a kettős megbízások és a kirendelések továbbra is megengedettek; |
| --- | --- |

(IV)

ellenőrizze az eszközök és az alkalmazottak felosztását a pbb és a HRE, illetve a kapcsolódó vállalkozások között, a kettős megbízások és a kirendelések továbbra is megengedettek;

| c) | ellenőrzi az összes többi vállalás teljesítését; |
| --- | --- |

c)

ellenőrzi az összes többi vállalás teljesítését;

| d) | ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket a határozathoz csatolt vállalásokban az ellenőrző megbízottra átruháznak; |
| --- | --- |

d)

ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket a határozathoz csatolt vállalásokban az ellenőrző megbízottra átruháznak;

| e) | ellenőrzi a HRE 2011. június 14-i szerkezetátalakítási tervének teljes körű és megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

e)

ellenőrzi a HRE 2011. június 14-i szerkezetátalakítási tervének teljes körű és megfelelő végrehajtását;

| f) | javaslatot tesz a HRE-nek az általa szükségesnek tartott azon intézkedésekre, amelyek a határozathoz csatolt vállalások HRE általi teljesítését biztosítják, különösen a pbb teljes gazdasági életképességének, értékesíthetőségének és versenyképességének megőrzését, a pbb elkülönített további működtetését és a verseny szempontjából lényeges információk bizalmas kezelését; |
| --- | --- |

f)

javaslatot tesz a HRE-nek az általa szükségesnek tartott azon intézkedésekre, amelyek a határozathoz csatolt vállalások HRE általi teljesítését biztosítják, különösen a pbb teljes gazdasági életképességének, értékesíthetőségének és versenyképességének megőrzését, a pbb elkülönített további működtetését és a verseny szempontjából lényeges információk bizalmas kezelését;

| g) | ellenőrzi a reprivatizációs eljárás menetét, értékeli a potenciális vevőket, és a reprivatizációs eljárás állásától függően megbizonyosodik arról, hogy






  (I) | a potenciális vevők elegendő információt kapnak az értékesítendő üzletről és az alkalmazottakról, különösen (ha rendelkezésre áll) a titokszoba dokumentációjának, az információs brosúráknak és az átvilágítási eljárásnak (due diligence eljárás) az átvizsgálása révén, valamint |
| --- | --- | --- |

g)

ellenőrzi a reprivatizációs eljárás menetét, értékeli a potenciális vevőket, és a reprivatizációs eljárás állásától függően megbizonyosodik arról, hogy

(I)

a potenciális vevők elegendő információt kapnak az értékesítendő üzletről és az alkalmazottakról, különösen (ha rendelkezésre áll) a titokszoba dokumentációjának, az információs brosúráknak és az átvilágítási eljárásnak (due diligence eljárás) az átvizsgálása révén, valamint

| (II) | a potenciális vevőknek megfelelő hozzáférést biztosítanak az alkalmazottakhoz; |
| --- | --- |

(II)

a potenciális vevőknek megfelelő hozzáférést biztosítanak az alkalmazottakhoz;

| h) | minden negyedév végét követő 30 napon belül írásbeli jelentéstervezetet terjeszt a Bizottság, Németország és a HRE elé, akik öt munkanapon belül észrevételeket tehetnek a tervezetre. Az észrevételek beérkezését követő öt munkanapon belül a megbízott elkészíti a végleges jelentést, amelyben az észrevételeket mérlegelése szerint, amennyire lehetséges, figyelembe veszi, és benyújtja a jelentést a Bizottságnak. A végleges jelentés egy-egy példányát a megbízott megküldi Németországnak és a HRE-nek. Ha a jelentéstervezet vagy a végleges jelentés olyan információkat tartalmaz, amelyeket a HRE-vel nem szabad közölni, a HRE csak a jelentéstervezet, illetve a végleges jelentés nem bizalmas változatát kapja meg. A megbízott semmilyen körülmények között sem nyújtja be a jelentés egyik változatát sem Németországnak és/vagy a HRE-nek azelőtt, hogy azt a Bizottságnak el ne juttatta volna. A jelentés tárgyát az ellenőrző megbízott megbízás szerinti kötelezettségeinek teljesítése, valamint a HRE kötelezettségeinek teljesítése képezi, a jelentés célja, hogy a Bizottság meg tudja ítélni, hogy a HRE-t a kötelezettségekkel összhangban vezetik-e, továbbá az, hogy a Bizottság képet tudjon alkotni a reprivatizációs eljárás állásáról és a potenciális vevőkről. A Bizottság igény szerint pontosabban is meghatározhatja azokat a kérdéseket, amikre a jelentésnek ki kell térnie. E jelentéseken kívül az ellenőrző megbízott azonnal írásbeli jelentést készít a Bizottság számára, ha okkal feltételezi azt, hogy a HRE nem teljesíti a kötelezettségeit, ezzel egyidőben a jelentés nem bizalmas változatát megküldi a HRE-nek. |
| --- | --- |

h)

minden negyedév végét követő 30 napon belül írásbeli jelentéstervezetet terjeszt a Bizottság, Németország és a HRE elé, akik öt munkanapon belül észrevételeket tehetnek a tervezetre. Az észrevételek beérkezését követő öt munkanapon belül a megbízott elkészíti a végleges jelentést, amelyben az észrevételeket mérlegelése szerint, amennyire lehetséges, figyelembe veszi, és benyújtja a jelentést a Bizottságnak. A végleges jelentés egy-egy példányát a megbízott megküldi Németországnak és a HRE-nek. Ha a jelentéstervezet vagy a végleges jelentés olyan információkat tartalmaz, amelyeket a HRE-vel nem szabad közölni, a HRE csak a jelentéstervezet, illetve a végleges jelentés nem bizalmas változatát kapja meg. A megbízott semmilyen körülmények között sem nyújtja be a jelentés egyik változatát sem Németországnak és/vagy a HRE-nek azelőtt, hogy azt a Bizottságnak el ne juttatta volna. A jelentés tárgyát az ellenőrző megbízott megbízás szerinti kötelezettségeinek teljesítése, valamint a HRE kötelezettségeinek teljesítése képezi, a jelentés célja, hogy a Bizottság meg tudja ítélni, hogy a HRE-t a kötelezettségekkel összhangban vezetik-e, továbbá az, hogy a Bizottság képet tudjon alkotni a reprivatizációs eljárás állásáról és a potenciális vevőkről. A Bizottság igény szerint pontosabban is meghatározhatja azokat a kérdéseket, amikre a jelentésnek ki kell térnie. E jelentéseken kívül az ellenőrző megbízott azonnal írásbeli jelentést készít a Bizottság számára, ha okkal feltételezi azt, hogy a HRE nem teljesíti a kötelezettségeit, ezzel egyidőben a jelentés nem bizalmas változatát megküldi a HRE-nek.

| iii) | Ha a pbb reprivatizációját 2015. december 31-ig nem folytatják le, az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a pbb-t a legalacsonyabb ár előírása nélkül értékesíti, feltéve, hogy a Bizottság a vevőt és a végleges, jogilag kötelező erejű adásvételi szerződést jóváhagyta. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő olyan feltételeket határoz meg az adásvételi szerződésben, amelyeket az adásvétel gyors lefolyása érdekében célszerűnek tart. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az adásvételi szerződésbe foglalhatja a képviseletre, szavatosságra és kártalanításra vonatkozó azon szokásos rendelkezéseket, amelyek ésszerű mérlegelést követően az adásvétel lebonyolításához szükségesnek tekinthetőek. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő védi Németország és a HRE jogos pénzügyi érdekeit. |
| --- | --- |

iii)

Ha a pbb reprivatizációját 2015. december 31-ig nem folytatják le, az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a pbb-t a legalacsonyabb ár előírása nélkül értékesíti, feltéve, hogy a Bizottság a vevőt és a végleges, jogilag kötelező erejű adásvételi szerződést jóváhagyta. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő olyan feltételeket határoz meg az adásvételi szerződésben, amelyeket az adásvétel gyors lefolyása érdekében célszerűnek tart. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az adásvételi szerződésbe foglalhatja a képviseletre, szavatosságra és kártalanításra vonatkozó azon szokásos rendelkezéseket, amelyek ésszerű mérlegelést követően az adásvétel lebonyolításához szükségesnek tekinthetőek. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő védi Németország és a HRE jogos pénzügyi érdekeit.

| iv) | Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a reprivatizáció befejezéséig átfogó írásbeli havi jelentéseket terjeszt német nyelven a Bizottság elé az értékesítési eljárás menetéről. A jelentéseket minden hónap végét követő 15 napon belül kell benyújtani, ezzel egyidejűleg az ellenőrző megbízottnak is meg kell küldeni egy példányt, valamint a HRE számára el kell juttatni a jelentés nem bizalmas változatát. |
| --- | --- |

iv)

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a reprivatizáció befejezéséig átfogó írásbeli havi jelentéseket terjeszt német nyelven a Bizottság elé az értékesítési eljárás menetéről. A jelentéseket minden hónap végét követő 15 napon belül kell benyújtani, ezzel egyidejűleg az ellenőrző megbízottnak is meg kell küldeni egy példányt, valamint a HRE számára el kell juttatni a jelentés nem bizalmas változatát.

C.   A HRE feladatai és kötelezettségei

| i) | Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy a HRE olyan szintű együttműködést és támogatást, valamint olyan információkat biztosít, amelyre a megbízottnak ésszerű mérlegelés szerint a feladatai teljesítéséhez szüksége van, és ugyanezt tanácsadóitól is megköveteli. A megbízott korlátlan hozzáféréssel rendelkezik a kötelezettsége szerinti feladatai teljesítéséhez szükséges könyvekhez, nyilvántartásokhoz, dokumentumokhoz, vezetőkhöz és más munkatársakhoz, berendezésekhez, telephelyekhez és a HRE technikai információihoz. A HRE a megbízott kérelmére a dokumentumok másolatát a megbízott rendelkezésére bocsátja, valamint üzlethelyiségeiben egy vagy több irodát enged át a megbízottnak, és megbeszélések céljából a rendelkezésére áll annak érdekében, hogy a megbízott megkapja a feladatai teljesítéséhez szükséges információkat. |
| --- | --- |

i)

Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy a HRE olyan szintű együttműködést és támogatást, valamint olyan információkat biztosít, amelyre a megbízottnak ésszerű mérlegelés szerint a feladatai teljesítéséhez szüksége van, és ugyanezt tanácsadóitól is megköveteli. A megbízott korlátlan hozzáféréssel rendelkezik a kötelezettsége szerinti feladatai teljesítéséhez szükséges könyvekhez, nyilvántartásokhoz, dokumentumokhoz, vezetőkhöz és más munkatársakhoz, berendezésekhez, telephelyekhez és a HRE technikai információihoz. A HRE a megbízott kérelmére a dokumentumok másolatát a megbízott rendelkezésére bocsátja, valamint üzlethelyiségeiben egy vagy több irodát enged át a megbízottnak, és megbeszélések céljából a rendelkezésére áll annak érdekében, hogy a megbízott megkapja a feladatai teljesítéséhez szükséges információkat.

| ii) | A HRE kérelemre az ellenőrző megbízott rendelkezésére bocsátja a potenciális vevőkkel közölt információkat, és ugyanolyan hozzáférést biztosít számára a titokszoba dokumentációjához és minden más információhoz, amilyen hozzáférést a potenciális vevőknek az átvilágítási eljárás (due diligence eljárás) során biztosított, továbbá ugyanezt tanácsadóitól is megköveteli. A HRE tájékoztatja az ellenőrző megbízottat a lehetséges vevőkről, megküldi neki a potenciális vevők listáját, és értesíti a reprivatizációs eljárás összes fejleményéről. |
| --- | --- |

ii)

A HRE kérelemre az ellenőrző megbízott rendelkezésére bocsátja a potenciális vevőkkel közölt információkat, és ugyanolyan hozzáférést biztosít számára a titokszoba dokumentációjához és minden más információhoz, amilyen hozzáférést a potenciális vevőknek az átvilágítási eljárás (due diligence eljárás) során biztosított, továbbá ugyanezt tanácsadóitól is megköveteli. A HRE tájékoztatja az ellenőrző megbízottat a lehetséges vevőkről, megküldi neki a potenciális vevők listáját, és értesíti a reprivatizációs eljárás összes fejleményéről.

| iii) | Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy a HRE szabályszerűen kiállított teljes körű felhatalmazást ad az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek – figyelemmel a jogilag, különösen bankfelügyeleti és társasági jogi szempontból megengedhető feltételekre – a reprivatizáció és az átruházás lebonyolításához, valamint minden aktushoz és nyilatkozathoz, amelyet az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a reprivatizáció és az átruházás érdekében szükségesnek vagy célszerűnek tart, ideértve az őt a reprivatizációs eljárás során segítő tanácsadók kinevezését is, továbbá Németország kötelezi magát arra, hogy a HRE e kötelezettség teljesítését a kapcsolódó vállalkozásoktól is megköveteli. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kérelmére a HRE gondoskodik arról, hogy a reprivatizáció és az átruházás lebonyolításához szükséges okiratokat szabályszerűen kiállítsák. Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy kártalanítja a megbízottat, valamint annak munkatársait és képviselőit („Kártalanítottak”), a Kártalanítottakat mentesíti kötelezettségeik alól, és kijelenti, hogy a Kártalanítottak nem felelnek a HRE-vel szemben a megbízott kötelezettsége szerinti feladatainak teljesítéséből adódó kötelezettségekért, kivéve, ha a kötelezettségek a megbízott vagy annak munkatársai, képviselői vagy tanácsadói szándékos nem teljesítésére, enyhe gondatlanságára, súlyos gondatlanságára vagy rosszhiszeműségére vezethetőek vissza. |
| --- | --- |

iii)

Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy a HRE szabályszerűen kiállított teljes körű felhatalmazást ad az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek – figyelemmel a jogilag, különösen bankfelügyeleti és társasági jogi szempontból megengedhető feltételekre – a reprivatizáció és az átruházás lebonyolításához, valamint minden aktushoz és nyilatkozathoz, amelyet az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a reprivatizáció és az átruházás érdekében szükségesnek vagy célszerűnek tart, ideértve az őt a reprivatizációs eljárás során segítő tanácsadók kinevezését is, továbbá Németország kötelezi magát arra, hogy a HRE e kötelezettség teljesítését a kapcsolódó vállalkozásoktól is megköveteli. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kérelmére a HRE gondoskodik arról, hogy a reprivatizáció és az átruházás lebonyolításához szükséges okiratokat szabályszerűen kiállítsák. Németország kötelezi magát annak biztosítására, hogy kártalanítja a megbízottat, valamint annak munkatársait és képviselőit („Kártalanítottak”), a Kártalanítottakat mentesíti kötelezettségeik alól, és kijelenti, hogy a Kártalanítottak nem felelnek a HRE-vel szemben a megbízott kötelezettsége szerinti feladatainak teljesítéséből adódó kötelezettségekért, kivéve, ha a kötelezettségek a megbízott vagy annak munkatársai, képviselői vagy tanácsadói szándékos nem teljesítésére, enyhe gondatlanságára, súlyos gondatlanságára vagy rosszhiszeműségére vezethetőek vissza.

| iv) | Ha a megbízott a megbízás szerinti feladatai és kötelezettségei teljesítése érdekében szükségesnek vagy célszerűnek tartja, a HRE engedélyére figyelemmel - amelynek a kiadását ok nélkül nem lehet megtagadni vagy késleltetni - a HRE költségére tanácsadókat nevezhet ki különösen a vállalkozás finanszírozását illető, valamint jogi kérdésekkel kapcsolatban, amennyiben a megbízott által ezzel okozott költségek és egyéb kiadások megfelelő mértékűnek tekinthetőek. Ha a HRE megtagadja a megbízott által javasolt tanácsadókra vonatkozó engedélyt, a Bizottság a HRE meghallgatása után a HRE helyett jóváhagyhatja a tanácsadók kinevezését. A tanácsadókat csak a megbízott utasíthatja, a C(iii) pont megfelelően alkalmazandó. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a HRE-t az értékesítésre nyitva álló határidő alatt segítő tanácsadókhoz is fordulhat, ha véleménye szerint a gyors értékesítés leginkább ily módon biztosítható. |
| --- | --- |

iv)

Ha a megbízott a megbízás szerinti feladatai és kötelezettségei teljesítése érdekében szükségesnek vagy célszerűnek tartja, a HRE engedélyére figyelemmel - amelynek a kiadását ok nélkül nem lehet megtagadni vagy késleltetni - a HRE költségére tanácsadókat nevezhet ki különösen a vállalkozás finanszírozását illető, valamint jogi kérdésekkel kapcsolatban, amennyiben a megbízott által ezzel okozott költségek és egyéb kiadások megfelelő mértékűnek tekinthetőek. Ha a HRE megtagadja a megbízott által javasolt tanácsadókra vonatkozó engedélyt, a Bizottság a HRE meghallgatása után a HRE helyett jóváhagyhatja a tanácsadók kinevezését. A tanácsadókat csak a megbízott utasíthatja, a C(iii) pont megfelelően alkalmazandó. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a HRE-t az értékesítésre nyitva álló határidő alatt segítő tanácsadókhoz is fordulhat, ha véleménye szerint a gyors értékesítés leginkább ily módon biztosítható.

D.   A megbízott mással való felváltása, felmentése és ismételt kinevezése

| i) | Ha a megbízott a kötelezettségek szerinti feladatainak teljesítését nem folytatja, vagy más fontos ok, így például a megbízott összeférhetetlensége merül fel,






  a) | a megbízott meghallgatását követően a Bizottság a HRE-től a megbízottnak más személlyel való felváltását követelheti, vagy |
| --- | --- | --- |

i)

Ha a megbízott a kötelezettségek szerinti feladatainak teljesítését nem folytatja, vagy más fontos ok, így például a megbízott összeférhetetlensége merül fel,

a)

a megbízott meghallgatását követően a Bizottság a HRE-től a megbízottnak más személlyel való felváltását követelheti, vagy

| b) | a Bizottság jóváhagyása után a HRE a megbízottat más személlyel válthatja fel. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság jóváhagyása után a HRE a megbízottat más személlyel válthatja fel.

| ii) | Ha a megbízottat a D(i) pont alapján visszahívják, meg lehet tőle követelni, hogy tevékenységét addig folytassa, amíg egy új megbízott - akinek a korábbi megbízott átadott valamennyi releváns információt - a tevékenységét meg nem kezdi. Az új megbízottat az A(i) ponttól az A(vi) pontig terjedő bekezdésekben meghatározott eljárás szerint kell kinevezni. |
| --- | --- |

ii)

Ha a megbízottat a D(i) pont alapján visszahívják, meg lehet tőle követelni, hogy tevékenységét addig folytassa, amíg egy új megbízott - akinek a korábbi megbízott átadott valamennyi releváns információt - a tevékenységét meg nem kezdi. Az új megbízottat az A(i) ponttól az A(vi) pontig terjedő bekezdésekben meghatározott eljárás szerint kell kinevezni.

| iii) | A D(i) pontban meghatározott visszahívás kivételével a megbízott tevékenysége akkor ér véget, ha a Bizottság felmenti feladatainak teljesítése alól. A felmentésre akkor kerül sor, ha a megbízott valamennyi olyan kötelezettségét végrehajtotta, amelynek teljesítésével megbízták. A Bizottság azonban bármikor követelheti az ellenőrző megbízott ismételt kinevezését, ha a későbbiekben kiderül, hogy a korrekciós intézkedéseket nem valósították meg teljeskörűen és szabályszerűen. |
| --- | --- |

iii)

A D(i) pontban meghatározott visszahívás kivételével a megbízott tevékenysége akkor ér véget, ha a Bizottság felmenti feladatainak teljesítése alól. A felmentésre akkor kerül sor, ha a megbízott valamennyi olyan kötelezettségét végrehajtotta, amelynek teljesítésével megbízták. A Bizottság azonban bármikor követelheti az ellenőrző megbízott ismételt kinevezését, ha a későbbiekben kiderül, hogy a korrekciós intézkedéseket nem valósították meg teljeskörűen és szabályszerűen.

---