# Euroopan unionin L 70/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.070.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 70 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta8. maaliskuu 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.070.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 70

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta8. maaliskuu 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2012/134/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 28 päivänä helmikuuta 2012, teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten lasin valmistuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevien päätelmien laatimisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 865)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/135/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 28 päivänä helmikuuta 2012, teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien laatimisesta rauta- ja terästuotantoa varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 903)

   (
  1
  ) | 63 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2012/134/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 28 päivänä helmikuuta 2012, teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten lasin valmistuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevien päätelmien laatimisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 865)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 865)

1

1

2012/135/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 28 päivänä helmikuuta 2012, teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien laatimisesta rauta- ja terästuotantoa varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 903)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 903)

1

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 8.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 28 päivänä helmikuuta 2012,

teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten lasin valmistuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevien päätelmien laatimisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 865)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/134/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että komissio järjestää teollisuuden päästöjä koskevan tietojenvaihdon komission, jäsenvaltioiden, kyseisen teollisuuden ja ympäristönsuojelua edistävien valtioista riippumattomien järjestöjen välillä helpottaakseen mainitun direktiivin 3 artiklan 11 kohdassa määriteltyjen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevien BAT-vertailuasiakirjojen laatimista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että komissio järjestää teollisuuden päästöjä koskevan tietojenvaihdon komission, jäsenvaltioiden, kyseisen teollisuuden ja ympäristönsuojelua edistävien valtioista riippumattomien järjestöjen välillä helpottaakseen mainitun direktiivin 3 artiklan 11 kohdassa määriteltyjen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevien BAT-vertailuasiakirjojen laatimista.

| (2) | Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 2 kohdan mukaan tietoja on vaihdettava erityisesti seuraavista asioista: laitosten ja tekniikkojen tehokkuus päästöjen kannalta (tarvittaessa lyhyen ja pitkän aikavälin keskiarvoina, sekä niihin liittyvät vertailuolosuhteet), raaka-aineiden ominaisuudet ja kulutus, vedenkulutus, energian käyttö, jätteen tuottaminen, käytetyt tekniikat ja niihin liittyvä tarkkailu, kokonaisympäristövaikutukset, taloudellinen ja tekninen toteutuskelpoisuus ja niiden kehitys, paras käytettävissä oleva tekniikka ja uudet tekniikat, jotka yksilöidään mainitun direktiivin 13 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa mainittujen kysymysten tarkastelun jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 2 kohdan mukaan tietoja on vaihdettava erityisesti seuraavista asioista: laitosten ja tekniikkojen tehokkuus päästöjen kannalta (tarvittaessa lyhyen ja pitkän aikavälin keskiarvoina, sekä niihin liittyvät vertailuolosuhteet), raaka-aineiden ominaisuudet ja kulutus, vedenkulutus, energian käyttö, jätteen tuottaminen, käytetyt tekniikat ja niihin liittyvä tarkkailu, kokonaisympäristövaikutukset, taloudellinen ja tekninen toteutuskelpoisuus ja niiden kehitys, paras käytettävissä oleva tekniikka ja uudet tekniikat, jotka yksilöidään mainitun direktiivin 13 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa mainittujen kysymysten tarkastelun jälkeen.

| (3) | Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 12 kohdassa määritellyt ”BAT-päätelmät” ovat BAT-vertailuasiakirjojen tärkein osa, jossa esitetään päätelmät parhaista käytettävissä olevista tekniikoista, niiden kuvaus, tiedot niiden sovellettavuuden arvioimiseksi, parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot, siihen liittyvä tarkkailu ja kulutustasot ja tarvittaessa asiaankuuluvat laitoksen kunnostustoimet. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 12 kohdassa määritellyt ”BAT-päätelmät” ovat BAT-vertailuasiakirjojen tärkein osa, jossa esitetään päätelmät parhaista käytettävissä olevista tekniikoista, niiden kuvaus, tiedot niiden sovellettavuuden arvioimiseksi, parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot, siihen liittyvä tarkkailu ja kulutustasot ja tarvittaessa asiaankuuluvat laitoksen kunnostustoimet.

| (4) | Direktiivin 2010/75/EU 14 artiklan 3 kohdan mukaan BAT-päätelmät otetaan lähtökohdaksi määritettäessä lupaehtoja laitoksille, joista säädetään mainitun direktiivin 2 luvussa. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2010/75/EU 14 artiklan 3 kohdan mukaan BAT-päätelmät otetaan lähtökohdaksi määritettäessä lupaehtoja laitoksille, joista säädetään mainitun direktiivin 2 luvussa.

| (5) | Direktiivin 2010/75/EU 15 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että toimivaltainen viranomainen vahvistaa päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa BAT-päätelmistä tehdyissä päätöksissä. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivin 2010/75/EU 15 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että toimivaltainen viranomainen vahvistaa päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa BAT-päätelmistä tehdyissä päätöksissä.

| (6) | Direktiivin 2010/75/EU 15 artiklan 4 kohdassa säädetään 15 artiklan 3 kohdassa säädetyistä vaatimuksista myönnettävistä poikkeuksista, joita voidaan soveltaa ainoastaan, jos päästötasojen saavuttaminen johtaisi kyseessä olevan laitoksen maantieteellisen sijainnin tai teknisten ominaisuuksien taikka paikallisten ympäristöolojen vuoksi suhteettoman suuriin kustannuksiin ympäristöhyötyihin verrattuna. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 2010/75/EU 15 artiklan 4 kohdassa säädetään 15 artiklan 3 kohdassa säädetyistä vaatimuksista myönnettävistä poikkeuksista, joita voidaan soveltaa ainoastaan, jos päästötasojen saavuttaminen johtaisi kyseessä olevan laitoksen maantieteellisen sijainnin tai teknisten ominaisuuksien taikka paikallisten ympäristöolojen vuoksi suhteettoman suuriin kustannuksiin ympäristöhyötyihin verrattuna.

| (7) | Direktiivin 2010/75/EU 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että direktiivin 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tarkkailuvaatimusten on perustuttava BAT-päätelmissä kuvattuihin tarkkailua koskeviin päätelmiin. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivin 2010/75/EU 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että direktiivin 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tarkkailuvaatimusten on perustuttava BAT-päätelmissä kuvattuihin tarkkailua koskeviin päätelmiin.

| (8) | Direktiivin 2010/75/EU 21 artiklan 3 kohdan mukaan neljän vuoden kuluessa siitä, kun päätökset BAT-päätelmistä on julkaistu, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava kaikki lupaehdot ja tarvittaessa saatettava ne ajan tasalle sekä varmistettava, että laitos on kyseisten lupaehtojen mukainen. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivin 2010/75/EU 21 artiklan 3 kohdan mukaan neljän vuoden kuluessa siitä, kun päätökset BAT-päätelmistä on julkaistu, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava kaikki lupaehdot ja tarvittaessa saatettava ne ajan tasalle sekä varmistettava, että laitos on kyseisten lupaehtojen mukainen.

| (9) | Tietojenvaihtoa koskevan foorumin perustamisesta teollisuuden päästöistä annetun direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan mukaisesti 16 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission päätöksellä (2) perustettiin foorumi, joka koostuu jäsenvaltioiden, kyseisen teollisuuden ja ympäristönsuojelua edistävien valtioista riippumattomien järjestöjen edustajista. |
| --- | --- |

(9)

Tietojenvaihtoa koskevan foorumin perustamisesta teollisuuden päästöistä annetun direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan mukaisesti 16 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission päätöksellä (2) perustettiin foorumi, joka koostuu jäsenvaltioiden, kyseisen teollisuuden ja ympäristönsuojelua edistävien valtioista riippumattomien järjestöjen edustajista.

| (10) | Komissio sai 13 päivänä syyskuuta 2011 kyseiseltä foorumilta direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti lausunnon (3) lasin valmistusta koskevan BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä ja asetti sen julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(10)

Komissio sai 13 päivänä syyskuuta 2011 kyseiseltä foorumilta direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti lausunnon (3) lasin valmistusta koskevan BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä ja asetti sen julkisesti saataville.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät esitetään tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

Janez POTOČNIK

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  EUVL L 146, 17.5.2011, s. 3.

2

(3)  http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ied/library?l=/ied_art_13_forum/opinions_article

3

---

LIITE

LASIN VALMISTUSTA KOSKEVAT BAT-PÄÄTELMÄT

SOVELTAMISALA

MÄÄRITELMÄT

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Ilmaan joutuvien päästöjen keskiarvojen laskentajaksot ja vertailuolosuhteet

Muuntaminen standardin mukaiseksi happipitoisuudeksi

Muuntaminen pitoisuuksista ominaismassapäästöiksi

Tiettyjen ilman epäpuhtauksien määritelmät

Jätevesipäästöjen keskimääräinen mittausjakso

| 1.1 | Lasinvalmistuksen yleiset BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Ympäristönhallintajärjestelmät |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Energiatehokkuus |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Materiaalien varastointi ja käsittely |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Yleiset primaariset tekniikat |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Lasinvalmistusprosesseista veteen joutuvat päästöt |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Lasinvalmistusprosessien jätteet |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Lasinvalmistusprosesseissa syntyvä melu |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.2 | Pakkauslasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Sulatusuuneissa syntyvät pölypäästöt |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX) |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX) |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF) |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Sulatusuuneissa syntyvät metallit |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt |
| --- | --- |

1.2.6

| 1.3 | Laakalasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Sulatusuunien pölypäästöt |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX) |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX) |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF) |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.3.5 | Sulatusuuneissa syntyvät metallit |
| --- | --- |

1.3.5

| 1.3.6 | Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt |
| --- | --- |

1.3.6

| 1.4 | Päättymättömän lasikuidun valmistusta koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | Sulatusuunien pölypäästöt |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.4.2 | Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX) |
| --- | --- |

1.4.2

| 1.4.3 | Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX) |
| --- | --- |

1.4.3

| 1.4.4 | Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF) |
| --- | --- |

1.4.4

| 1.4.5 | Sulatusuuneissa syntyvät metallit |
| --- | --- |

1.4.5

| 1.4.6 | Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt |
| --- | --- |

1.4.6

| 1.5 | Kotitalouksissa käytettävän lasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Sulatusuunien pölypäästöt |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX) |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.3 | Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX) |
| --- | --- |

1.5.3

| 1.5.4 | Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF) |
| --- | --- |

1.5.4

| 1.5.5 | Sulatusuuneissa syntyvät metallit |
| --- | --- |

1.5.5

| 1.5.6 | Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt |
| --- | --- |

1.5.6

| 1.6 | Erikoislasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.6

| 1.6.1 | Sulatusuunien pölypäästöt |
| --- | --- |

1.6.1

| 1.6.2 | Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX) |
| --- | --- |

1.6.2

| 1.6.3 | Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX) |
| --- | --- |

1.6.3

| 1.6.4 | Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF) |
| --- | --- |

1.6.4

| 1.6.5 | Sulatusuuneissa syntyvät metallit |
| --- | --- |

1.6.5

| 1.6.6 | Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt |
| --- | --- |

1.6.6

| 1.7 | Mineraalivillan valmistusta koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | Sulatusuunien pölypäästöt |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.7.2 | Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX) |
| --- | --- |

1.7.2

| 1.7.3 | Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX) |
| --- | --- |

1.7.3

| 1.7.4 | Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF) |
| --- | --- |

1.7.4

| 1.7.5 | Kivivillan sulatusuuneissa syntyvä rikkivety (H2S) |
| --- | --- |

1.7.5

| 1.7.6 | Sulatusuunien metallipäästöt |
| --- | --- |

1.7.6

| 1.7.7 | Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt |
| --- | --- |

1.7.7

| 1.8 | Korkean lämpötilan eristysvillan (HTIW) valmistusta koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.8

| 1.8.1 | Sulatus- ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät pölypäästöt |
| --- | --- |

1.8.1

| 1.8.2 | Sulatus- ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät typpioksidit (NOX) |
| --- | --- |

1.8.2

| 1.8.3 | Sulatus- ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät rikkioksidit (SOX) |
| --- | --- |

1.8.3

| 1.8.4 | Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF) |
| --- | --- |

1.8.4

| 1.8.5 | Sulatusuuneissa ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät metallit |
| --- | --- |

1.8.5

| 1.8.6 | Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät haihtuvat orgaaniset yhdisteet |
| --- | --- |

1.8.6

| 1.9 | Lasisulatteen valmistusta koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.9

| 1.9.1 | Sulatusuunien pölypäästöt |
| --- | --- |

1.9.1

| 1.9.2 | Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX) |
| --- | --- |

1.9.2

| 1.9.3 | Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX) |
| --- | --- |

1.9.3

| 1.9.4 | Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF) |
| --- | --- |

1.9.4

| 1.9.5 | Sulatusuuneissa syntyvät metallit |
| --- | --- |

1.9.5

| 1.9.6 | Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt |
| --- | --- |

1.9.6

Sanasto

| 1.10 | Tekniikoiden kuvaus |
| --- | --- |

1.10

| 1.10.1 | Pölypäästöt |
| --- | --- |

1.10.1

| 1.10.2 | NOX-päästöt |
| --- | --- |

1.10.2

| 1.10.3 | SOX-päästöt |
| --- | --- |

1.10.3

| 1.10.4 | HCl- ja HF-päästöt |
| --- | --- |

1.10.4

| 1.10.5 | Metallipäästöt |
| --- | --- |

1.10.5

| 1.10.6 | Yhdistetyt kaasumaiset päästöt (esim. SOX, HCl, HF, booriyhdisteet) |
| --- | --- |

1.10.6

| 1.10.7 | Yhdistetyt päästöt (kiinteät + kaasumaiset) |
| --- | --- |

1.10.7

| 1.10.8 | Leikkaus-, jauhatus ja kiillotustoiminnoista syntyvät päästöt |
| --- | --- |

1.10.8

| 1.10.9 | H2S- ja VOC-päästöt |
| --- | --- |

1.10.9

SOVELTAMISALA

Nämä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät kattavat seuraavat direktiivin 2010/75/EU liitteessä I tarkoitetut teolliset toiminnot:

| — | 3.3. | lasin valmistus, mukaan lukien lasikuidut, kun sulatuskapasiteetti ylittää 20 tonnia päivässä; |
| --- | --- | --- |

—

3.3.

lasin valmistus, mukaan lukien lasikuidut, kun sulatuskapasiteetti ylittää 20 tonnia päivässä;

| — | 3.4. | mineraalien sulatus, mukaan lukien mineraalikuidut, kun sulatuskapasiteetti ylittää 20 tonnia päivässä. |
| --- | --- | --- |

—

3.4.

mineraalien sulatus, mukaan lukien mineraalikuidut, kun sulatuskapasiteetti ylittää 20 tonnia päivässä.

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia toimintoja:

| — | vesilasin valmistus, johon sovelletaan vertailuasiakirjaa ”Large Volume Inorganic Chemicals – Solids and Other Industry (LVIC-S)” (Epäorgaanisten peruskemikaalien valmistus – kiinteät, muut) |
| --- | --- |

—

vesilasin valmistus, johon sovelletaan vertailuasiakirjaa ”Large Volume Inorganic Chemicals – Solids and Other Industry (LVIC-S)” (Epäorgaanisten peruskemikaalien valmistus – kiinteät, muut)

| — | monikiteisen villan valmistus |
| --- | --- |

—

monikiteisen villan valmistus

| — | peilien valmistus, johon sovelletaan vertailuasiakirjaa ”Surface Treatment Using Organic Solvents (STS)” (Orgaanisia liuottimia käyttävät pintakäsittelylaitokset). |
| --- | --- |

—

peilien valmistus, johon sovelletaan vertailuasiakirjaa ”Surface Treatment Using Organic Solvents (STS)” (Orgaanisia liuottimia käyttävät pintakäsittelylaitokset).

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta merkityksellisiä vertailuasiakirjoja ovat seuraavat:

| Vertailuasiakirjat | Toiminto |
| --- | --- |
| Emissions from Storage (EFS) (teollisuuden varastoinnin päästöt) | Raaka-aineiden varastointi ja käsittely |
| Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus) | Yleinen energiatehokkuus |
| Economic and Cross-Media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset) | Tekniikoiden taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset |
| General Principles of Monitoring (MON) (yleiset tarkkailuperiaatteet) | Päästöjen ja kulutuksen tarkkailu |

Vertailuasiakirjat

Toiminto

Emissions from Storage (EFS) (teollisuuden varastoinnin päästöt)

Raaka-aineiden varastointi ja käsittely

Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus)

Yleinen energiatehokkuus

Economic and Cross-Media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset)

Tekniikoiden taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset

General Principles of Monitoring (MON) (yleiset tarkkailuperiaatteet)

Päästöjen ja kulutuksen tarkkailu

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole lakisääteisiä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso.

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Käsite | Määritelmä |
| --- | --- |
| Uusi laitos | Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehdasalueella käyttöön otettu laitos tai laitos, joka on rakennettu kokonaan uudelleen tehtaan olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. |
| Olemassa oleva laitos | Muu kuin uusi laitos. |
| Uusi uuni | Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehtaassa käyttöön otettu uuni tai uuni, joka on rakennettu kokonaan uudelleen näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. |
| Uunin tavanomainen peruskorjaus | Tuotantojaksojen välillä tehtävä peruskorjaus, kun uunille asetettuja vaatimuksia tai uunin teknologiaa ei muuteta merkittävästi, kun uunin runkoon ei tehdä suuria muutoksia ja kun uunin mittasuhteet pysyvät yleisesti samoina. Uunin tulenkestävä materiaali ja mahdollisesti generaattorit korjataan uusimalla materiaali kokonaan tai osittain. |
| Uunin täydellinen peruskorjaus | Täydellisessä peruskorjauksessa uunille asetettuja vaatimuksia ja uunin teknologiaa muutetaan merkittävästi ja uuniin ja sen laitteisiin tehdään suuria muutoksia tai ne korvataan. |

Käsite

Määritelmä

Uusi laitos

Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehdasalueella käyttöön otettu laitos tai laitos, joka on rakennettu kokonaan uudelleen tehtaan olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen.

Olemassa oleva laitos

Muu kuin uusi laitos.

Uusi uuni

Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehtaassa käyttöön otettu uuni tai uuni, joka on rakennettu kokonaan uudelleen näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen.

Uunin tavanomainen peruskorjaus

Tuotantojaksojen välillä tehtävä peruskorjaus, kun uunille asetettuja vaatimuksia tai uunin teknologiaa ei muuteta merkittävästi, kun uunin runkoon ei tehdä suuria muutoksia ja kun uunin mittasuhteet pysyvät yleisesti samoina. Uunin tulenkestävä materiaali ja mahdollisesti generaattorit korjataan uusimalla materiaali kokonaan tai osittain.

Uunin täydellinen peruskorjaus

Täydellisessä peruskorjauksessa uunille asetettuja vaatimuksia ja uunin teknologiaa muutetaan merkittävästi ja uuniin ja sen laitteisiin tehdään suuria muutoksia tai ne korvataan.

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Ilmaan joutuvien päästöjen keskiarvojen laskentajaksot ja vertailuolosuhteet

Jollei toisin ilmoiteta, näissä BAT-päätelmissä esitettyjä ilmapäästöjä koskevia parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisia päästöarvoja (BAT-AEL) sovelletaan taulukossa 1 esitetyissä vertailuolosuhteissa. Kaikki savukaasujen pitoisuusarvot koskevat seuraavia normaaliolosuhteita: kuiva kaasu, lämpötila 273,15 K, paine 101,3 kPa.

| Kertamittaukset | BAT-AEL-arvo on kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän pistemittauksen keskiarvo. Regeneratiivisten uunien mittausjakson on katettava vähintään kaksi kaasujen kulkusuunnan vaihtoa regenerointikammioissa. |
| --- | --- |
| Jatkuvat mittaukset | BAT-AEL-arvo koskee päiväkohtaista keskiarvoa |

Kertamittaukset

BAT-AEL-arvo on kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän pistemittauksen keskiarvo. Regeneratiivisten uunien mittausjakson on katettava vähintään kaksi kaasujen kulkusuunnan vaihtoa regenerointikammioissa.

Jatkuvat mittaukset

BAT-AEL-arvo koskee päiväkohtaista keskiarvoa

Taulukko 1

Ilmaan joutuvia päästöjä koskevien BAT-AEL-arvojen vertailuolosuhteet

| Toiminnot | Yksikkö | Vertailuolosuhteet |
| --- | --- | --- |
| Sulatustoiminnot | Tavanomainen sulatusuuni jatkuvatoimisissa järjestelmissä | mg/Nm3 | happipitoisuus 8 tilavuusprosenttia |
| Tavanomainen sulatusuuni kertapanoksella ladattavissa järjestelmissä | mg/Nm3 | happipitoisuus 13 tilavuusprosenttia |
| Happi-polttoaineseoksella lämmitettävät uunit | kg/tonni sulatettua lasia | Päästöarvoja, jotka on ilmaistu mg:ina/Nm3 standardoidussa happipitoisuudessa, ei käytetä. |
| Sähköllä lämmitettävät uunit | mg/Nm3

  tai
  kg/tonni sulatettua lasia | Päästöarvoja, jotka on ilmaistu mg:ina/Nm3 standardoidussa happipitoisuudessa, ei käytetä. |
| Lasisulatteen valmistusuunit | mg/Nm3

  tai
  kg/tonni sulatettua lasisulatetta | Pitoisuudet viittaavat 15 tilavuusprosentin happipitoisuuteen.
  Jos uuni lämmitetään ilma-kaasuseoksella, käytetään päästöpitoisuuksina (mg/Nm3) ilmaistuja BAT-AEL-arvoja.
  Jos uuni lämmitetään vain happi-polttoaineseoksella, käytetään ominaismassapäästöinä (kg/tonni sulatettua lasisulatetta) ilmaistuja BAT-AEL-arvoja.
  Jos uuni lämmitetään hapella rikastetulla ilma-polttoaineseoksella, käytetään joko päästöpitoisuuksina tai ominaismassapäästöinä (kg/tonni sulatettua lasisulatetta) ilmaistuja BAT-AEL-arvoja. |
| Kaikentyyppiset uunit | kg/tonni sulatettua lasia | Ominaismassapäästöt koskevat yhtä tonnia sulatettua lasia. |
| Muut kuin sulatustoiminnot | Kaikki prosessit | mg/Nm3 | Ei happikorjausta. |
| Kaikki prosessit | kg/tonni lasia | Ominaismassapäästöt koskevat yhtä tonnia valmistettua lasia. |

Toiminnot

Yksikkö

Vertailuolosuhteet

Sulatustoiminnot

Tavanomainen sulatusuuni jatkuvatoimisissa järjestelmissä

mg/Nm3

happipitoisuus 8 tilavuusprosenttia

Tavanomainen sulatusuuni kertapanoksella ladattavissa järjestelmissä

mg/Nm3

happipitoisuus 13 tilavuusprosenttia

Happi-polttoaineseoksella lämmitettävät uunit

kg/tonni sulatettua lasia

Päästöarvoja, jotka on ilmaistu mg:ina/Nm3 standardoidussa happipitoisuudessa, ei käytetä.

Sähköllä lämmitettävät uunit

mg/Nm3

tai

kg/tonni sulatettua lasia

Päästöarvoja, jotka on ilmaistu mg:ina/Nm3 standardoidussa happipitoisuudessa, ei käytetä.

Lasisulatteen valmistusuunit

mg/Nm3

tai

kg/tonni sulatettua lasisulatetta

Pitoisuudet viittaavat 15 tilavuusprosentin happipitoisuuteen.

Jos uuni lämmitetään ilma-kaasuseoksella, käytetään päästöpitoisuuksina (mg/Nm3) ilmaistuja BAT-AEL-arvoja.

Jos uuni lämmitetään vain happi-polttoaineseoksella, käytetään ominaismassapäästöinä (kg/tonni sulatettua lasisulatetta) ilmaistuja BAT-AEL-arvoja.

Jos uuni lämmitetään hapella rikastetulla ilma-polttoaineseoksella, käytetään joko päästöpitoisuuksina tai ominaismassapäästöinä (kg/tonni sulatettua lasisulatetta) ilmaistuja BAT-AEL-arvoja.

Kaikentyyppiset uunit

kg/tonni sulatettua lasia

Ominaismassapäästöt koskevat yhtä tonnia sulatettua lasia.

Muut kuin sulatustoiminnot

Kaikki prosessit

mg/Nm3

Ei happikorjausta.

Kaikki prosessit

kg/tonni lasia

Ominaismassapäästöt koskevat yhtä tonnia valmistettua lasia.

Muuntaminen standardin mukaiseksi happipitoisuudeksi

Päästöpitoisuus standardinmukaisessa happipitoisuudessa (ks. taulukko 1) voidaan laskea seuraavan kaavan mukaan.

Formula

Jossa:

| ER (mg/Nm3) | : | päästöpitoisuus korjattuna standardinmukaisen happipitoisuuden OR mukaan |
| --- | --- | --- |
| OR (tilavuusprosenttia) | : | standardinmukainen happipitoisuus |
| ER (mg/Nm3) | : | päästöpitoisuus suhteessa mitattuun happipitoisuuteen OM |
| OR (tilavuusprosenttia) | : | mitattu happipitoisuus. |

ER (mg/Nm3)

:

päästöpitoisuus korjattuna standardinmukaisen happipitoisuuden OR mukaan

OR (tilavuusprosenttia)

:

standardinmukainen happipitoisuus

ER (mg/Nm3)

:

päästöpitoisuus suhteessa mitattuun happipitoisuuteen OM

OR (tilavuusprosenttia)

:

mitattu happipitoisuus.

Muuntaminen pitoisuuksista ominaismassapäästöiksi

Kohdissa 1.2–1.9 esitetyt, ominaismassapäästöinä ilmaistut BAT-AEL-arvot (kg/tonni sulatettua lasia) perustuvat jäljempänä esitettyyn laskelmaan, lukuun ottamatta happi-polttoaineseoksella lämmitettäviä uuneja ja muutamassa tapauksessa sähköllä tehtävää sulatusta, jos kg:na/tonni sulatettua lasia ilmaistut BAT-AEL-arvot on johdettu esitettyjen erityistietojen perusteella.

Pitoisuuksien muuntamisessa ominaismassapäästöiksi käytetään seuraavaa laskentamenetelmää:

Ominaismassapäästö (kg/tonni sulatettua lasia) = muuntokerroin × päästöpitoisuus (mg/Nm3)

Jossa: muuntokerroin = (Q/P) × 10–6

| ja | Q | = | jätekaasun tilavuus ilmaistuna Nm3:na/h |
| --- | --- | --- | --- |
| P | = | sulatusteho ilmaistuna tonneina sulatettua lasia/h. |

ja

Q

=

jätekaasun tilavuus ilmaistuna Nm3:na/h

P

=

sulatusteho ilmaistuna tonneina sulatettua lasia/h.

Jätekaasun tilavuus (Q) määräytyy ominaisenergiankulutuksen, polttoainetyypin ja hapettajan (ilma, hapella rikastettu ilma ja happi, jonka puhtaus riippuu tuotantoprosessista) perusteella. Energiankulutus on (ensisijaisesti) uunityypin, lasityypin sekä hylkylasin osuuden muodostama monimutkainen funktio.

Pitoisuuden ja ominaismassavirran suhteeseen voivat kuitenkin vaikuttaa muutamat tekijät, kuten

| — | uunityyppi (ilman esilämmityslämpötila, sulatusmenetelmä) |
| --- | --- |

—

uunityyppi (ilman esilämmityslämpötila, sulatusmenetelmä)

| — | valmistettavan lasin tyyppi (sulatukseen kuluva energia) |
| --- | --- |

—

valmistettavan lasin tyyppi (sulatukseen kuluva energia)

| — | energiatuotannon rakenne (fossiilinen polttoaine/sähkö lisäenergiana) |
| --- | --- |

—

energiatuotannon rakenne (fossiilinen polttoaine/sähkö lisäenergiana)

| — | fossiilisen polttoaineen tyyppi (öljy, kaasu) |
| --- | --- |

—

fossiilisen polttoaineen tyyppi (öljy, kaasu)

| — | hapetintyyppi (happi, ilma, hapella rikastettu ilma) |
| --- | --- |

—

hapetintyyppi (happi, ilma, hapella rikastettu ilma)

| — | hylkylasin osuus |
| --- | --- |

—

hylkylasin osuus

| — | raaka-aineseos |
| --- | --- |

—

raaka-aineseos

| — | uunin ikä |
| --- | --- |

—

uunin ikä

| — | uunin koko. |
| --- | --- |

—

uunin koko.

BAT-AEL-arvojen muuntamisessa pitoisuuksista ominaismassapäästöiksi on käytetty taulukossa 2 esitettyjä muuntokertoimia.

Muuntokertoimet on määritetty energiatehokkaiden uunien perusteella, ja ne koskevat ainoastaan kokonaan ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviä uuneja.

Taulukko 2

Viitekertoimet muunnettaessa mg:nä/Nm3 ilmaistu arvo kg:ksi/tonni sulatettua lasia, kun käytetään energiatehokkaita ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviä uuneja

| Tuotantoalat | Kertoimet muunnettaessa mg/Nm3 kg:ksi/tonni sulatettua lasia |
| --- | --- |
| Laakalasi | 2,5 × 10–3 |
| Pakkauslasi | Yleisesti | 1,5 × 10–3 |
| Erityistapaukset (1) | Tapauskohtainen tutkimus
  (usein 3,0 × 10–3) |
| Päättymätön lasikuitu | 4,5 × 10–3 |
| Kotitalouksien käyttämät lasitavarat | Sooda-kalkkilasi | 2,5 × 10–3 |
| Erityistapaukset (2) | Tapauskohtainen tutkimus
  (2,5 – > 10 × 10–3; usein 3,0 × 10–3) |
| Mineraalivilla | Lasivilla | 2 × 10–3 |
| Kivivilla | 2,5 × 10–3 |
| Erikoislasi | Televisiolasi (paneeli) | 3 × 10–3 |
| Televisiolasi (suppilo) | 2,5 × 10–3 |
| Boorilasi (kuvaputki) | 4 × 10–3 |
| Lasikeraami | 6,5 × 10–3 |
| Optinen lasi (soodakalkkilasi) | 2,5 × 10–3 |
| Lasisulate | Tapauskohtainen tutkimus
  (5–7,5 × 10–3) |

Tuotantoalat

Kertoimet muunnettaessa mg/Nm3 kg:ksi/tonni sulatettua lasia

Laakalasi

2,5 × 10–3

Pakkauslasi

Yleisesti

1,5 × 10–3

Erityistapaukset (1)

Tapauskohtainen tutkimus

(usein 3,0 × 10–3)

Päättymätön lasikuitu

4,5 × 10–3

Kotitalouksien käyttämät lasitavarat

Sooda-kalkkilasi

2,5 × 10–3

Erityistapaukset (2)

Tapauskohtainen tutkimus

(2,5 – > 10 × 10–3; usein 3,0 × 10–3)

Mineraalivilla

Lasivilla

2 × 10–3

Kivivilla

2,5 × 10–3

Erikoislasi

Televisiolasi (paneeli)

3 × 10–3

Televisiolasi (suppilo)

2,5 × 10–3

Boorilasi (kuvaputki)

4 × 10–3

Lasikeraami

6,5 × 10–3

Optinen lasi (soodakalkkilasi)

2,5 × 10–3

Lasisulate

Tapauskohtainen tutkimus

(5–7,5 × 10–3)

TIETTYJEN ILMAN EPÄPUHTAUKSIEN MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä ja kohdissa 1.2–1.9 ilmoitettuja BAT-AEL-arvoja sovellettaessa käytetään seuraavia määritelmiä:

| NOX ilmaistuna NO2:na | Typpioksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) summa ilmaistuna NO2:na |
| --- | --- |
| SOX ilmaistuna SO2:na | Rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) summa ilmaistuna SO2:na |
| Kloorivety ilmaistuna HCl:nä | Kaikki kaasumaiset kloridit ilmaistuna HCl:nä |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä | Kaikki kaasumaiset fluoridit ilmaistuna HF:nä |

NOX ilmaistuna NO2:na

Typpioksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) summa ilmaistuna NO2:na

SOX ilmaistuna SO2:na

Rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) summa ilmaistuna SO2:na

Kloorivety ilmaistuna HCl:nä

Kaikki kaasumaiset kloridit ilmaistuna HCl:nä

Fluorivety ilmaistuna HF:nä

Kaikki kaasumaiset fluoridit ilmaistuna HF:nä

JÄTEVESIPÄÄSTÖJEN KESKIMÄÄRÄINEN MITTAUSJAKSO

Jollei toisin ilmoiteta, näissä BAT-päätelmissä esitetyt jätevesipäästöjä koskevien parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden mukaiset päästötasot perustuvat kahden tai 24 tunnin aikana otettujen näytteiden keskiarvoon.

1.1   Lasinvalmistuksen yleiset BAT-päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin laitoksiin.

Tässä luvussa mainittujen parhaiden käytettävissä olevien yleisten tekniikoiden lisäksi sovelletaan kohdissa 1.2–1.9 esitettyjä parhaita käytettävissä olevia menetelmäkohtaisia tekniikoita.

1.1.1   Ympäristönhallintajärjestelmät

1.   BAT-tekniikalla on tarkoitus ottaa käyttöön ja noudattaa ympäristönhallintajärjestelmää (EMS), joka kattaa seuraavat osatekijät:

| i. | johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen; |
| --- | --- |

i.

johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen;

| ii. | sellaisen ympäristöpolitiikan määrittäminen, jossa johto toteuttaa jatkuvia laitoksen toimintaan liittyviä parannuksia; |
| --- | --- |

ii.

sellaisen ympäristöpolitiikan määrittäminen, jossa johto toteuttaa jatkuvia laitoksen toimintaan liittyviä parannuksia;

| iii. | tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnitteleminen ja määrittäminen yhdessä taloudellisen suunnittelun ja investointien kanssa; |
| --- | --- |

iii.

tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnitteleminen ja määrittäminen yhdessä taloudellisen suunnittelun ja investointien kanssa;

| iv. | menettelyjen täytäntöönpano kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin:






  a) | rakenne ja vastuut |
| --- | --- | --- |

iv.

menettelyjen täytäntöönpano kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin:

a)

rakenne ja vastuut

| b) | koulutus, tietoisuus ja pätevyys |
| --- | --- |

b)

koulutus, tietoisuus ja pätevyys

| c) | viestintä |
| --- | --- |

c)

viestintä

| d) | työntekijöiden osallistaminen |
| --- | --- |

d)

työntekijöiden osallistaminen

| e) | dokumentointi |
| --- | --- |

e)

dokumentointi

| f) | prosessin tehokas valvonta |
| --- | --- |

f)

prosessin tehokas valvonta

| g) | huolto-ohjelmat |
| --- | --- |

g)

huolto-ohjelmat

| h) | valmiudet ja reagointi hätätilanteissa |
| --- | --- |

h)

valmiudet ja reagointi hätätilanteissa

| i) | ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen; |
| --- | --- |

i)

ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen;

| v. | suorituskyvyn seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin:






  a) | päästöjen tarkkailu ja mittaaminen (ks. myös päästöjen tarkkailun yleisperiaatteita koskeva viiteasiakirja ”General Principles of Monitoring”) |
| --- | --- | --- |

v.

suorituskyvyn seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin:

a)

päästöjen tarkkailu ja mittaaminen (ks. myös päästöjen tarkkailun yleisperiaatteita koskeva viiteasiakirja ”General Principles of Monitoring”)

| b) | korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet |
| --- | --- |

b)

korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet

| c) | tietojen säilyttäminen |
| --- | --- |

c)

tietojen säilyttäminen

| d) | (mahdollisuuksien mukaan) riippumaton sisäinen tai ulkoinen tarkastus sen todentamiseksi, onko EMS suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen toteutus ja ylläpito asianmukaista; |
| --- | --- |

d)

(mahdollisuuksien mukaan) riippumaton sisäinen tai ulkoinen tarkastus sen todentamiseksi, onko EMS suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen toteutus ja ylläpito asianmukaista;

| vi. | ylempi johto vastaa EMS:n ja sen jatkuvan soveltuvuuden, asianmukaisuuden ja tehokkuuden tarkastelemisesta; |
| --- | --- |

vi.

ylempi johto vastaa EMS:n ja sen jatkuvan soveltuvuuden, asianmukaisuuden ja tehokkuuden tarkastelemisesta;

| vii. | puhtaampien teknologioiden kehittymisen seuraaminen; |
| --- | --- |

vii.

puhtaampien teknologioiden kehittymisen seuraaminen;

| viii. | laitoksen mahdollisen käytöstä poiston vaikutukset ympäristöön uutta laitosta suunniteltaessa ja sen koko käyttöiän aikana; |
| --- | --- |

viii.

laitoksen mahdollisen käytöstä poiston vaikutukset ympäristöön uutta laitosta suunniteltaessa ja sen koko käyttöiän aikana;

| ix. | säännöllisin väliajoin tehtävä alakohtainen vertailuanalyysi. |
| --- | --- |

ix.

säännöllisin väliajoin tehtävä alakohtainen vertailuanalyysi.

Sovellettavuus

EMS-järjestelmän soveltamisala (esim. yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne (esim. standardoitu tai ei standardoitu) liittyvät yleensä laitoksen luonteeseen, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisiin ympäristövaikutuksiin.

1.1.2   Energiatehokkuus

2.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää ominaisenergiankulutusta soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Optimoidaan prosessia valvomalla toimintaparametreja. |

Tekniikka

Sovellettavuus

i.

Optimoidaan prosessia valvomalla toimintaparametreja.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Huolletaan sulatusuuni säännöllisesti. |
| --- | --- |

ii.

Huolletaan sulatusuuni säännöllisesti.

| iii. | Optimoidaan uunin rakenne ja valitaan sopiva sulatustekniikka. |
| --- | --- |

iii.

Optimoidaan uunin rakenne ja valitaan sopiva sulatustekniikka.

Voidaan soveltaa uusiin laitoksiin.

Olemassa olevissa laitoksissa tekniikan soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta.

| iv. | Ohjataan palamistapahtumaa. |
| --- | --- |

iv.

Ohjataan palamistapahtumaa.

Voidaan soveltaa ilma-polttoaineseoksella ja happi-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

| v. | Lisätään hylkylasin käyttöä, jos sitä on saatavana ja jos se on taloudellisesti ja teknisesti toteutuskelpoista. |
| --- | --- |

v.

Lisätään hylkylasin käyttöä, jos sitä on saatavana ja jos se on taloudellisesti ja teknisesti toteutuskelpoista.

Ei sovelleta päättymättömän lasikuidun, korkeiden lämpötilojen eristysvillan ja lasisulatteiden tuotantoalaan.

| vi. | Käytetään jätelämpökattilaa energian talteenottamiseksi, jos se on teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoista |
| --- | --- |

vi.

Käytetään jätelämpökattilaa energian talteenottamiseksi, jos se on teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoista

Voidaan soveltaa ilma-polttoaineseoksella ja happi-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Tekniikan sovellettavuus ja taloudellinen toteutuskelpoisuus määräytyy saavutettavissa olevan kokonaistehokkuuden perusteella, tuotetun höyryn tehokas käyttö mukaan luettuna.

| vii. | Esilämmitetään raaka-ainepanos ja hylkylasi, jos se on teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoista. |
| --- | --- |

vii.

Esilämmitetään raaka-ainepanos ja hylkylasi, jos se on teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoista.

Voidaan soveltaa polttoaine-ilmaseoksella ja happi-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Voidaan soveltaa yleensä vain sellaisiin raaka-aineseoksiin, joissa hylkylasin osuus on yli puolet.

1.1.3   Materiaalien varastointi ja käsittely

3.   BAT-tekniikalla on tarkoitus ehkäistä, tai jos se ei ole mahdollista, vähentää kiinteiden aineiden varastoinnista ja käsittelystä syntyviä pölyn hajapäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| I. | Raaka-aineiden varastointi






  i. | Varastoidaan jauhemaiset irtotavarat pölynpoistojärjestelmillä (esim. kangassuodattimilla) varustettuihin suljettuihin siiloihin. |
| --- | --- | --- |

I.

Raaka-aineiden varastointi

i.

Varastoidaan jauhemaiset irtotavarat pölynpoistojärjestelmillä (esim. kangassuodattimilla) varustettuihin suljettuihin siiloihin.

| ii. | Varastoidaan hienojakoiset materiaalit suljettuihin säiliöihin tai sinetöityihin pusseihin. |
| --- | --- |

ii.

Varastoidaan hienojakoiset materiaalit suljettuihin säiliöihin tai sinetöityihin pusseihin.

| iii. | Suojataan karkeiden ja pölyisten materiaalien varastot peitteellä. |
| --- | --- |

iii.

Suojataan karkeiden ja pölyisten materiaalien varastot peitteellä.

| iv. | Käytetään maantiepuhdistusajoneuvoja ja kostutustekniikoita. |
| --- | --- |

iv.

Käytetään maantiepuhdistusajoneuvoja ja kostutustekniikoita.

| II. | Raaka-aineiden käsittely






  Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| i. | Käytetään maan päällä kuljetettavien materiaalien kuljetukseen suljettuja kuljettimia, jotta estetään materiaalihävikki. |

II.

Raaka-aineiden käsittely

Tekniikka

Sovellettavuus

i.

Käytetään maan päällä kuljetettavien materiaalien kuljetukseen suljettuja kuljettimia, jotta estetään materiaalihävikki.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Sovelletaan paineilmakuljettimen käytön yhteydessä ilmatiivistä järjestelmää, joka on varustettu suodattimella kuljetusilman puhdistamiseksi ennen sen vapauttamista ympäristöön. |
| --- | --- |

ii.

Sovelletaan paineilmakuljettimen käytön yhteydessä ilmatiivistä järjestelmää, joka on varustettu suodattimella kuljetusilman puhdistamiseksi ennen sen vapauttamista ympäristöön.

| iii. | Kostutetaan raaka-ainepanos. |
| --- | --- |

iii.

Kostutetaan raaka-ainepanos.

Tekniikan käyttöä rajoittavat kielteiset vaikutukset uunin energiatehokkuuteen. Joihinkin raaka-aineseoksiin voidaan soveltaa rajoituksia, etenkin boorisilikaattilasin valmistuksessa.

| iv. | Käytetään uunia pienen negatiivisen paineen alaisena. |
| --- | --- |

iv.

Käytetään uunia pienen negatiivisen paineen alaisena.

Sovelletaan vain, jos se on ominaista toiminnalle (esim. lasisulatteen valmistukseen käytettävissä sulatusuuneissa), koska tekniikalla on kielteinen vaikutus uunin energiatehokkuuteen.

| v. | Käytetään raaka-aineita, jotka eivät aiheuta rätinää (lähinnä dolomiitti ja kalkkikivi). Tällaiset ilmiöt liittyvät mineraaleihin, jotka rätisevät kuumuudessa, jolloin pölypäästöt saattavat lisääntyä. |
| --- | --- |

v.

Käytetään raaka-aineita, jotka eivät aiheuta rätinää (lähinnä dolomiitti ja kalkkikivi). Tällaiset ilmiöt liittyvät mineraaleihin, jotka rätisevät kuumuudessa, jolloin pölypäästöt saattavat lisääntyä.

Tekniikkaan voidaan soveltaa raaka-aineiden saatavuuteen liittyvien rajoitusten mukaan.

| vi. | Käytetään poistojärjestelmää, jossa päästöt kulkeutuvat suodatinjärjestelmään, kun kyse on prosesseista, joissa syntyy todennäköisesti pölyä (esim. pussien avaaminen, hylkylasierien sekoittaminen, kangassuodattimella kerätyn pölyn hävittäminen, kylmäpintaiset sulatusuunit). |
| --- | --- |

vi.

Käytetään poistojärjestelmää, jossa päästöt kulkeutuvat suodatinjärjestelmään, kun kyse on prosesseista, joissa syntyy todennäköisesti pölyä (esim. pussien avaaminen, hylkylasierien sekoittaminen, kangassuodattimella kerätyn pölyn hävittäminen, kylmäpintaiset sulatusuunit).

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| vii. | Käytetään suljettuja ruuvikuljettimia. |
| --- | --- |

vii.

Käytetään suljettuja ruuvikuljettimia.

| viii. | Suljetaan syöttötaskut. |
| --- | --- |

viii.

Suljetaan syöttötaskut.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. Jäähdytys voi olla tarpeen laitteen vahingoittumisen estämiseksi.

4.   BAT-tekniikalla on tarkoitus ehkäistä, tai jos se ei ole mahdollista, vähentää haihtuvien raaka-aineiden varastoinnissa ja käsittelyssä syntyviä kaasumaisia hajapäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| i. | Käytetään auringosta johtuville lämpötilamuutoksille alttiin irtotavaran varastoinnissa säiliömaalia, joka imee vain vähän auringon säteilyä. |
| --- | --- |

i.

Käytetään auringosta johtuville lämpötilamuutoksille alttiin irtotavaran varastoinnissa säiliömaalia, joka imee vain vähän auringon säteilyä.

| ii. | Valvotaan haihtuvien raaka-aineiden varastoinnin lämpötilaa. |
| --- | --- |

ii.

Valvotaan haihtuvien raaka-aineiden varastoinnin lämpötilaa.

| iii. | Eristetään haihtuvien raaka-aineiden varastoinnissa käytettävät säiliöt. |
| --- | --- |

iii.

Eristetään haihtuvien raaka-aineiden varastoinnissa käytettävät säiliöt.

| iv. | Inventointi. |
| --- | --- |

iv.

Inventointi.

| v. | Käytetään kelluvia kattosäiliöitä varastoitaessa suuria määriä haihtuvia öljytuotteita. |
| --- | --- |

v.

Käytetään kelluvia kattosäiliöitä varastoitaessa suuria määriä haihtuvia öljytuotteita.

| vi. | Käytetään haihtuvien nesteiden siirrossa (esim. säiliöautosta varastosäiliöön) höyryn palautusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

vi.

Käytetään haihtuvien nesteiden siirrossa (esim. säiliöautosta varastosäiliöön) höyryn palautusjärjestelmiä.

| vii. | Käytetään nestemäisten raaka-aineiden varastoinnissa pussimaisia kattosäiliöitä. |
| --- | --- |

vii.

Käytetään nestemäisten raaka-aineiden varastoinnissa pussimaisia kattosäiliöitä.

| viii. | Käytetään paine-/tyhjiöventtiilejä säiliöissä, jotka on suunniteltu kestämään paineen vaihtelut. |
| --- | --- |

viii.

Käytetään paine-/tyhjiöventtiilejä säiliöissä, jotka on suunniteltu kestämään paineen vaihtelut.

| ix. | Sovelletaan vaarallisten aineiden varastoinnissa erilaisia päästöjen käsittelymenetelmiä (esim. adsorptio, absorptio, kondensaatio). |
| --- | --- |

ix.

Sovelletaan vaarallisten aineiden varastoinnissa erilaisia päästöjen käsittelymenetelmiä (esim. adsorptio, absorptio, kondensaatio).

| x. | Varastoidaan vaahtoavat nesteet pinnanalaisen täyttömenetelmän avulla. |
| --- | --- |

x.

Varastoidaan vaahtoavat nesteet pinnanalaisen täyttömenetelmän avulla.

1.1.4   Yleiset primaariset tekniikat

5.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää energiankulutusta ja ilmaan joutuvia päästöjä toimintaparametrien jatkuvan seurannan ja sulatusuunin ohjelmoidun ylläpidon avulla.

| Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Tekniikka muodostuu erilaisista seuranta- ja ylläpitotoiminnoista, joita voidaan soveltaa joko erikseen tai yhdessä uunin tyypin mukaan. Tekniikalla pyritään minimoimaan uuniin kohdistuvat ikääntymisvaikutukset esimerkiksi tiivistämällä uuni ja poltinkivet, huolehtimalla parhaasta mahdollisesta eristyksestä, valvomalla tasaista liekkiä sekä polttoaineen ja ilman suhdetta jne. | Voidaan soveltaa regeneratiivisiin, rekuperatiivisiin ja happi-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.
  Tekniikan soveltaminen muuntyyppisissä uuneissa edellyttää laitoskohtaista arviointia. |

Tekniikka

Sovellettavuus

Tekniikka muodostuu erilaisista seuranta- ja ylläpitotoiminnoista, joita voidaan soveltaa joko erikseen tai yhdessä uunin tyypin mukaan. Tekniikalla pyritään minimoimaan uuniin kohdistuvat ikääntymisvaikutukset esimerkiksi tiivistämällä uuni ja poltinkivet, huolehtimalla parhaasta mahdollisesta eristyksestä, valvomalla tasaista liekkiä sekä polttoaineen ja ilman suhdetta jne.

Voidaan soveltaa regeneratiivisiin, rekuperatiivisiin ja happi-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Tekniikan soveltaminen muuntyyppisissä uuneissa edellyttää laitoskohtaista arviointia.

6.   BAT-tekniikalla on tarkoitus valita ja valvoa huolellisesti kaikkia sulatusuuniin syötettäviä raaka-aineita, jotta vähennetään tai estetään ilmaan joutuvat päästöt soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää.

| Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Käytetään raaka-aineita ja ulkoista hylkylasia, joiden epäpuhtausaste on alhainen (esim. metallit, kloridit, fluoridit). |

Tekniikka

Sovellettavuus

i.

Käytetään raaka-aineita ja ulkoista hylkylasia, joiden epäpuhtausaste on alhainen (esim. metallit, kloridit, fluoridit).

Tekniikkaa sovellettaessa on otettava huomioon laitoksessa valmistettavaan lasityyppiin liittyvät rajoitukset ja raaka-aineiden ja polttoaineiden saatavuus.

| ii. | Käytetään vaihtoehtoisia (esim. vähemmän haihtuvia) raaka-aineita. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään vaihtoehtoisia (esim. vähemmän haihtuvia) raaka-aineita.

| iii. | Käytetään polttoaineita, jotka sisältävät vähän metalliepäpuhtauksia. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään polttoaineita, jotka sisältävät vähän metalliepäpuhtauksia.

7.   BAT-tekniikalla on tarkoitus seurata säännöllisesti päästöjä ja/tai muita merkityksellisiä prosessiparametreja, seuraavat tekniikat mukaan luettuina:

| Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Seurataan jatkuvasti keskeisiä prosessiparametreja, kuten lämpötilaa, polttoaineen syöttöä ja ilmavirtaa, prosessin vakauden varmistamiseksi. |

Tekniikka

Sovellettavuus

i.

Seurataan jatkuvasti keskeisiä prosessiparametreja, kuten lämpötilaa, polttoaineen syöttöä ja ilmavirtaa, prosessin vakauden varmistamiseksi.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Seurataan säännöllisesti prosessiparametreja saastumisen ehkäisemiseksi/vähentämiseksi, esim. seurataan palamiskaasujen O2-sisältöä polttoaineen ja ilman suhteen valvomiseksi. |
| --- | --- |

ii.

Seurataan säännöllisesti prosessiparametreja saastumisen ehkäisemiseksi/vähentämiseksi, esim. seurataan palamiskaasujen O2-sisältöä polttoaineen ja ilman suhteen valvomiseksi.

| iii. | Tarkkaillaan pöly-, NOX- ja SO2-päästöjä jatkuvien mittausten tai vähintään kahdesti vuodessa tehtävien kertamittausten perusteella ja valvotaan korvaavia parametreja sen varmistamiseksi, että käsittelyjärjestelmä toimii asianmukaisesti mittausten välillä. |
| --- | --- |

iii.

Tarkkaillaan pöly-, NOX- ja SO2-päästöjä jatkuvien mittausten tai vähintään kahdesti vuodessa tehtävien kertamittausten perusteella ja valvotaan korvaavia parametreja sen varmistamiseksi, että käsittelyjärjestelmä toimii asianmukaisesti mittausten välillä.

| iv. | Tehdään NH3-päästöjen jatkuvat tai määräaikaismittaukset selektiivisen katalyyttisen pelkistyksen (SCR) tai selektiivisen ei-katalyyttisen pelkistyksen (SNCR) yhteydessä. |
| --- | --- |

iv.

Tehdään NH3-päästöjen jatkuvat tai määräaikaismittaukset selektiivisen katalyyttisen pelkistyksen (SCR) tai selektiivisen ei-katalyyttisen pelkistyksen (SNCR) yhteydessä.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| v. | Tehdään CO-päästöjen jatkuvat tai määräaikaismittaukset, jos NOX-päästöjen vähentämiseksi käytetään primaarisia tekniikoita tai kemiallista pelkistystä polttoaineen avulla tai jos osittainen palaminen on mahdollista. |
| --- | --- |

v.

Tehdään CO-päästöjen jatkuvat tai määräaikaismittaukset, jos NOX-päästöjen vähentämiseksi käytetään primaarisia tekniikoita tai kemiallista pelkistystä polttoaineen avulla tai jos osittainen palaminen on mahdollista.

| vi. | Tehdään HCl-, HF-, CO- ja metallipäästöjen määräaikaismittaukset etenkin, jos käytetään tällaisia aineita sisältäviä raaka-aineita tai jos osittainen palaminen on mahdollista. |
| --- | --- |

vi.

Tehdään HCl-, HF-, CO- ja metallipäästöjen määräaikaismittaukset etenkin, jos käytetään tällaisia aineita sisältäviä raaka-aineita tai jos osittainen palaminen on mahdollista.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| vii. | Tarkkaillaan jatkuvasti korvaavia parametreja sen varmistamiseksi, että jätekaasujen käsittelyjärjestelmä toimii asianmukaisesti eivätkä päästötasot ylity kertamittausten välillä. Korvaavien parametrien tarkkailu kattaa seuraavat parametrit: reagenssin syöttö, lämpötila, veden syöttö, jännite, pölyn poisto, tuulettimen nopeus jne. |
| --- | --- |

vii.

Tarkkaillaan jatkuvasti korvaavia parametreja sen varmistamiseksi, että jätekaasujen käsittelyjärjestelmä toimii asianmukaisesti eivätkä päästötasot ylity kertamittausten välillä. Korvaavien parametrien tarkkailu kattaa seuraavat parametrit: reagenssin syöttö, lämpötila, veden syöttö, jännite, pölyn poisto, tuulettimen nopeus jne.

8.   BAT-tekniikalla on tarkoitus varmistaa, että jätekaasujen käsittelyjärjestelmien toimintakapasiteetti ja käytettävyys ovat optimaalisia normaaleissa toimintaolosuhteissa, jotta ehkäistään tai vähennetään päästöjä.

Sovellettavuus

Erityisiä toimintaolosuhteita varten voidaan määrittää erikoismenettelyt, etenkin:

| i. | käynnistyksen ja pysäytyksen yhteydessä |
| --- | --- |

i.

käynnistyksen ja pysäytyksen yhteydessä

| ii. | muissa erityisissä toiminnoissa, joilla voi olla vaikutusta järjestelmien asianmukaiseen toimintaan (esim. uunin ja/tai jätekaasujen käsittelyjärjestelmän säännöllinen ja ylimääräinen huolto ja puhdistaminen tai merkittävä tuotantomuutos) |
| --- | --- |

ii.

muissa erityisissä toiminnoissa, joilla voi olla vaikutusta järjestelmien asianmukaiseen toimintaan (esim. uunin ja/tai jätekaasujen käsittelyjärjestelmän säännöllinen ja ylimääräinen huolto ja puhdistaminen tai merkittävä tuotantomuutos)

| iii. | jos jätekaasujen virtaus on riittämätön tai jos lämpötilan takia järjestelmän koko kapasiteettia ei voida hyödyntää. |
| --- | --- |

iii.

jos jätekaasujen virtaus on riittämätön tai jos lämpötilan takia järjestelmän koko kapasiteettia ei voida hyödyntää.

9.   BAT-tekniikalla on tarkoitus rajoittaa sulatusuunin hiilimonoksidipäästöjä (CO) primaaristen tekniikoiden käytön tai polttoaineen avulla tehtävän kemiallisen pelkistyksen yhteydessä, jotta vähennetään NOX-päästöjä.

| Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| NOX-päästöjen vähentämiseksi käytettävät primaariset tekniikat perustuvat palamisreaktion muutoksiin (esim. pienennetty ilman ja polttoaineen suhde, vaiheistettu palaminen, typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet jne.). Kemiallinen pelkistys polttoaineen avulla tapahtuu lisäämällä hiilivetypolttoainetta jätekaasuvirtaukseen, jotta vähennetään uunissa muodostuvien typen oksidien määrää.
  Tällaisten menetelmien aiheuttamien CO-päästöjen kasvua voidaan rajoittaa valvomalla huolellisesti toimintaparametreja. | Tekniikkaa voidaan soveltaa tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin. |

Tekniikka

Sovellettavuus

NOX-päästöjen vähentämiseksi käytettävät primaariset tekniikat perustuvat palamisreaktion muutoksiin (esim. pienennetty ilman ja polttoaineen suhde, vaiheistettu palaminen, typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet jne.). Kemiallinen pelkistys polttoaineen avulla tapahtuu lisäämällä hiilivetypolttoainetta jätekaasuvirtaukseen, jotta vähennetään uunissa muodostuvien typen oksidien määrää.

Tällaisten menetelmien aiheuttamien CO-päästöjen kasvua voidaan rajoittaa valvomalla huolellisesti toimintaparametreja.

Tekniikkaa voidaan soveltaa tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Taulukko 3

Sulatusuunien hiilimonoksidipäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| Hiilimonoksidi ilmaistuna CO:na | < 100 mg/Nm3 |

Parametri

BAT-AEL

Hiilimonoksidi ilmaistuna CO:na

< 100 mg/Nm3

10.   BAT-tekniikalla on tarkoitus rajoittaa ammoniakkipäästöjä (NH3) selektiivisen katalyyttisen pelkistyksen (SCR) tai selektiivisen ei-katalyyttisen pelkistyksen (SNCR) yhteydessä, jotta vähennetään tehokkaasti NOX-päästöjä.

| Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Tekniikka perustuu SCR- tai SNCR-tekniikkaa hyödyntävien jätekaasun käsittelyjärjestelmien asianmukaisten toimintaolosuhteiden luomiseen ja ylläpitoon, jotta rajoitetaan reagoimattoman ammoniakin päästöjä. | Tekniikkaa voidaan soveltaa SCR- tai SNCR-tekniikalla varustettuihin sulatusuuneihin. |

Tekniikka

Sovellettavuus

Tekniikka perustuu SCR- tai SNCR-tekniikkaa hyödyntävien jätekaasun käsittelyjärjestelmien asianmukaisten toimintaolosuhteiden luomiseen ja ylläpitoon, jotta rajoitetaan reagoimattoman ammoniakin päästöjä.

Tekniikkaa voidaan soveltaa SCR- tai SNCR-tekniikalla varustettuihin sulatusuuneihin.

Taulukko 4

Ammoniakkipäästöjen BAT-AEL-arvot sovellettaessa SCR- tai SNCR-tekniikoita

| Parametri | BAT-AEL (3) |
| --- | --- |
| Ammoniakki ilmaistuna NH3:na | < 5–30 mg/Nm3 |

Parametri

BAT-AEL (3)

Ammoniakki ilmaistuna NH3:na

< 5–30 mg/Nm3

11.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunin booripäästöjä, kun raaka-aineseoksessa käytetään booriyhdisteitä, soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (4) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Käytetään suodatinjärjestelmää asianmukaisessa lämpötilassa, jotta tehostetaan kiinteässä olomuodossa olevien booriyhdistelmien erottamista, kun otetaan huomioon, että boorihappoa voi esiintyä savukaasussa kaasumaisina yhdisteinä alle 200 °C:n lämpötilassa ja vielä 60 °C:ssa. |

Tekniikka (4)

Sovellettavuus

i.

Käytetään suodatinjärjestelmää asianmukaisessa lämpötilassa, jotta tehostetaan kiinteässä olomuodossa olevien booriyhdistelmien erottamista, kun otetaan huomioon, että boorihappoa voi esiintyä savukaasussa kaasumaisina yhdisteinä alle 200 °C:n lämpötilassa ja vielä 60 °C:ssa.

Tekniikan soveltamista olemassa oleviin laitoksiin voivat rajoittaa käytössä olevien suodatinjärjestelmien sijaintiin ja ominaisuuksiin liittyvät tekniset rajoitukset.

| ii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdistettynä suodatinjärjestelmään. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdistettynä suodatinjärjestelmään.

Tekniikan sovellettavuutta voi rajoittaa muiden kaasumaisten epäpuhtauksien (SOX, HCl, HF) poistotehokkuuden heikkeneminen, joka johtuu booriyhdisteiden laskeumasta kuivan alkalisen reagenssin pinnalla.

| iii. | Käytetään märkäpesua. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään märkäpesua.

Tekniikan sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voi rajoittaa jäteveden erityiskäsittelyn tarve.

Tarkkailu

Booripäästöjen tarkkailu on tehtävä noudattamalla erityistä menetelmää, jonka avulla voidaan mitata sekä kiinteät että kaasumaiset olomuodot, jotta voidaan määrittää, miten kyseiset päästöt voidaan poistaa tehokkaasti savukaasuista.

1.1.5   Lasinvalmistusprosesseista veteen joutuvat päästöt

12.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää vedenkulutusta soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan valumat ja vuodot. |

Tekniikka

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan valumat ja vuodot.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Käytetään uudelleen jäähdytys- ja pesuvesi puhdistamisen jälkeen. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään uudelleen jäähdytys- ja pesuvesi puhdistamisen jälkeen.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Pesuvettä voidaan kierrättää useimmissa pesujärjestelmissä. Pesuväline on mahdollisesti poistettava käytöstä ja korvattava määräajoin.

| iii. | Otetaan käyttöön suljetun silmukan kaltainen järjestelmä, jonka avulla voidaan kierrättää vettä, jos se on teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoista. |
| --- | --- |

iii.

Otetaan käyttöön suljetun silmukan kaltainen järjestelmä, jonka avulla voidaan kierrättää vettä, jos se on teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoista.

Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa tuotantoprosessin turvallisuuden hallintaan liittyvät näkökohdat. Erityisesti:

| — | avointa jäähdytysjärjestelmää voidaan käyttää, jos turvallisuus sitä edellyttää (esim. jos on jäähdytettävä suuri määrä lasia) |
| --- | --- |

—

avointa jäähdytysjärjestelmää voidaan käyttää, jos turvallisuus sitä edellyttää (esim. jos on jäähdytettävä suuri määrä lasia)

| — | tietyissä prosesseissa (esim. päättymättömän lasikuidun valmistukseen liittyvissä jatkotoimissa, kotitalous- ja erikoislasin happokiillotuksessa jne.) käytettävä vesi on ehkä ohjattava kokonaan tai osittain jäteveden käsittelyjärjestelmään. |
| --- | --- |

—

tietyissä prosesseissa (esim. päättymättömän lasikuidun valmistukseen liittyvissä jatkotoimissa, kotitalous- ja erikoislasin happokiillotuksessa jne.) käytettävä vesi on ehkä ohjattava kokonaan tai osittain jäteveden käsittelyjärjestelmään.

13.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää jätevesipäästöjen epäpuhtauksien päästökuormaa soveltamalla yhtä seuraavista jäteveden käsittelyjärjestelmistä tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Tavanomaiset epäpuhtauksien valvontamenetelmät, kuten laskeutus, seulonta, nesteen pinnalta kuoriminen, neutralointi, suodatus, ilmastus, saostus, hyydyttäminen ja hiutaloittaminen jne.
  Tavanomaiset hyvän käytännön mukaiset tekniikat, joilla valvotaan nestemäisten raaka-aineiden ja välituotteiden varastoinnin yhteydessä aiheutuvia päästöjä, kuten turvatoimenpiteet, säiliöiden tarkastus/testaus, ylivuotosuoja jne. |

Tekniikka

Sovellettavuus

i.

Tavanomaiset epäpuhtauksien valvontamenetelmät, kuten laskeutus, seulonta, nesteen pinnalta kuoriminen, neutralointi, suodatus, ilmastus, saostus, hyydyttäminen ja hiutaloittaminen jne.

Tavanomaiset hyvän käytännön mukaiset tekniikat, joilla valvotaan nestemäisten raaka-aineiden ja välituotteiden varastoinnin yhteydessä aiheutuvia päästöjä, kuten turvatoimenpiteet, säiliöiden tarkastus/testaus, ylivuotosuoja jne.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Biologiset käsittelyjärjestelmät, kuten aktiiviliete, biosuodatus orgaanisten yhdisteiden poistamiseksi/hajottamiseksi. |
| --- | --- |

ii.

Biologiset käsittelyjärjestelmät, kuten aktiiviliete, biosuodatus orgaanisten yhdisteiden poistamiseksi/hajottamiseksi.

Tekniikkaa voidaan soveltaa vain aloilla, joiden tuotantoprosesseissa käytetään orgaanisia aineita (esim. päättymättömän lasikuidun ja mineraalivillan tuotantoalat).

| iii. | Jätevesien päästäminen kunnan jätevesilaitokseen. |
| --- | --- |

iii.

Jätevesien päästäminen kunnan jätevesilaitokseen.

Voidaan soveltaa laitoksissa, joissa epäpuhtauksia on vähennettävä edelleen.

| iv. | Jätevesien uudelleenkäyttö laitoksen ulkopuolella. |
| --- | --- |

iv.

Jätevesien uudelleenkäyttö laitoksen ulkopuolella.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleensä vain lasisulatteen tuotantoalalla (uudelleenkäyttö mahdollista keramiikkateollisuudessa).

Taulukko 5

Pintaveteen joutuvien lasiteollisuuden jätevesipäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri (5) | Yksikkö | BAT-AEL (6)

  (kokoomanäyte) |
| --- | --- | --- |
| pH | — | 6,5–9 |
| Liukenemattomien aineiden kokonaismäärä | mg/l | < 30 |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD) | mg/l | < 5–130 (7) |
| Sulfaatit ilmaistuna SO4
  2–:na | mg/l | < 1 000 |
| Fluoridit ilmaistuna F–:na | mg/l | < 6 (8) |
| Hiilivetyjen kokonaispäästöt | mg/l | < 15 (9) |
| Lyijy ilmaistuna Pb:nä | mg/l | < 0,05–0,3 (10) |
| Antimoni ilmaistuna Sb:nä | mg/l | < 0,5 |
| Arseeni ilmaistuna As:nä | mg/l | < 0,3 |
| Barium ilmaistuna Ba:na | mg/l | < 3,0 |
| Sinkki ilmaistuna Zn:nä | mg/l | < 0,5 |
| Kupari ilmaistuna Cu:na | mg/l | < 0,3 |
| Kromi ilmaistuna Cr:nä | mg/l | < 0,3 |
| Kadmium ilmaistuna Cd:nä | mg/l | < 0,05 |
| Tina ilmaistuna Sn:nä | mg/l | < 0,5 |
| Nikkeli ilmaistuna Ni:nä | mg/l | < 0,5 |
| Ammoniakki ilmaistuna NH4:nä | mg/l | < 10 |
| Boori ilmaistuna B:nä | mg/l | < 1–3 |
| Fenoli | mg/l | < 1 |

Parametri (5)

Yksikkö

BAT-AEL (6)

(kokoomanäyte)

pH

—

6,5–9

Liukenemattomien aineiden kokonaismäärä

mg/l

< 30

Kemiallinen hapenkulutus (COD)

mg/l

< 5–130 (7)

Sulfaatit ilmaistuna SO4
  2–:na

mg/l

< 1 000

Fluoridit ilmaistuna F–:na

mg/l

< 6 (8)

Hiilivetyjen kokonaispäästöt

mg/l

< 15 (9)

Lyijy ilmaistuna Pb:nä

mg/l

< 0,05–0,3 (10)

Antimoni ilmaistuna Sb:nä

mg/l

< 0,5

Arseeni ilmaistuna As:nä

mg/l

< 0,3

Barium ilmaistuna Ba:na

mg/l

< 3,0

Sinkki ilmaistuna Zn:nä

mg/l

< 0,5

Kupari ilmaistuna Cu:na

mg/l

< 0,3

Kromi ilmaistuna Cr:nä

mg/l

< 0,3

Kadmium ilmaistuna Cd:nä

mg/l

< 0,05

Tina ilmaistuna Sn:nä

mg/l

< 0,5

Nikkeli ilmaistuna Ni:nä

mg/l

< 0,5

Ammoniakki ilmaistuna NH4:nä

mg/l

< 10

Boori ilmaistuna B:nä

mg/l

< 1–3

Fenoli

mg/l

< 1

1.1.6   Lasinvalmistusprosessien jätteet

14.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää loppukäsiteltävän kiinteän jätteen muodostumista soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Kierrätetään raaka-aineista syntyviä jätteitä, jos laatuvaatimukset täyttyvät. |

Tekniikka

Sovellettavuus

i.

Kierrätetään raaka-aineista syntyviä jätteitä, jos laatuvaatimukset täyttyvät.

Menetelmän sovellettavuutta voivat rajoittaa lopputuotteen laatuun liittyvät rajoitukset.

| ii. | Minimoidaan materiaalihävikki raaka-aineiden varastoinnin ja käsittelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

ii.

Minimoidaan materiaalihävikki raaka-aineiden varastoinnin ja käsittelyn yhteydessä.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| iii. | Kierrätetään laitoksen hylätystä tuotannosta saatua hylkylasia. |
| --- | --- |

iii.

Kierrätetään laitoksen hylätystä tuotannosta saatua hylkylasia.

Tekniikkaa ei sovelleta yleensä päättymättömän lasikuidun, korkean lämpötilan eristysvillan ja lasisulatteen tuotantoalalla.

| iv. | Käytetään pölyhiukkaset uudelleen raaka-aineseoksessa, jos laatuvaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

iv.

Käytetään pölyhiukkaset uudelleen raaka-aineseoksessa, jos laatuvaatimukset täyttyvät.

Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa eri tekijät:

| — | lopullisen lasituotteen laatuvaatimukset |
| --- | --- |

—

lopullisen lasituotteen laatuvaatimukset

| — | raaka-aineseoksessa käytetyn hylkylasin määrä |
| --- | --- |

—

raaka-aineseoksessa käytetyn hylkylasin määrä

| — | mahdolliset siirtymisilmiöt ja tulenkestävien materiaalien syöpyminen |
| --- | --- |

—

mahdolliset siirtymisilmiöt ja tulenkestävien materiaalien syöpyminen

| — | rikkitaseeseen liittyvät rajoitukset |
| --- | --- |

—

rikkitaseeseen liittyvät rajoitukset

| v. | Hyödynnetään kiinteää jätettä ja/tai lietettä (vedenkäsittelystä syntyvä liete) asianmukaisesti laitoksessa tai muilla teollisuudenaloilla. |
| --- | --- |

v.

Hyödynnetään kiinteää jätettä ja/tai lietettä (vedenkäsittelystä syntyvä liete) asianmukaisesti laitoksessa tai muilla teollisuudenaloilla.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleensä kotitalouksissa käytettävän lasin valmistuksessa (lyijykristallin liete) ja pakkauslasin valmistuksessa (lasin hienojakoiset aineet sekoitettuna öljyyn).

Menetelmää voidaan soveltaa rajoitetusti muihin lasintuotantoaloihin vaikeasti määriteltävän tai saastuneen koostumuksen, pienten määrien ja huonon taloudellisen toteutuskelpoisuuden takia.

| vi. | Otetaan talteen tulenkestävä romumateriaali muilla teollisuudenaloilla mahdollisesti tapahtuvaa käyttöä varten. |
| --- | --- |

vi.

Otetaan talteen tulenkestävä romumateriaali muilla teollisuudenaloilla mahdollisesti tapahtuvaa käyttöä varten.

Menetelmän sovellettavuutta rajoittavat tulenkestävän materiaalin valmistajien ja mahdollisten loppukäyttäjien asettamat rajoitukset.

| vii. | Kierrätetään sementillä sidottuja jäteainespuristeita kuumapuhalluskupoliuuneissa, jos laatuvaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

vii.

Kierrätetään sementillä sidottuja jäteainespuristeita kuumapuhalluskupoliuuneissa, jos laatuvaatimukset täyttyvät.

Sementillä sidottuja jäteainespuristeita voidaan hyödyntää ainoastaan kivivillan valmistuksessa.

Ilmaan joutuvien päästöjen vähentämisen ja kiinteän jätteen syntymisen välillä olisi tehtävä kompromissiratkaisu.

1.1.7   Lasinvalmistusprosesseissa syntyvä melu

15.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää melupäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| i. | Tehdään ympäristömelua koskeva arviointi ja laaditaan paikallisiin ympäristöolosuhteisiin sopiva melunhallintasuunnitelma. |
| --- | --- |

i.

Tehdään ympäristömelua koskeva arviointi ja laaditaan paikallisiin ympäristöolosuhteisiin sopiva melunhallintasuunnitelma.

| ii. | Sijoitetaan äänekkäät laitteet/toiminnot erilliseen rakennelmaan/yksikköön. |
| --- | --- |

ii.

Sijoitetaan äänekkäät laitteet/toiminnot erilliseen rakennelmaan/yksikköön.

| iii. | Käytetään valleja melulähteen suodattamiseksi. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään valleja melulähteen suodattamiseksi.

| iv. | Suoritetaan meluisat ulkotoiminnot päivällä. |
| --- | --- |

iv.

Suoritetaan meluisat ulkotoiminnot päivällä.

| v. | Käytetään meluntorjuntaseiniä tai luonnollisia esteitä (puita, pensaita) laitoksen ja suojellun alueen välillä ottaen huomioon paikalliset olosuhteet. |
| --- | --- |

v.

Käytetään meluntorjuntaseiniä tai luonnollisia esteitä (puita, pensaita) laitoksen ja suojellun alueen välillä ottaen huomioon paikalliset olosuhteet.

1.2   Pakkauslasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin pakkauslasia valmistaviin laitoksiin.

1.2.1   Sulatusuuneissa syntyvät pölypäästöt

16.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunin jätekaasujen pölypäästöjä savukaasujen puhdistusjärjestelmän, kuten sähköstaattisen pölynkerääjän tai pussisuodattimen, avulla.

| Tekniikka (11) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Savukaasujen puhdistusjärjestelmässä käytetään putkien suulle asennettavia tekniikoita, jotka suodattavat kaikki mittauskohdan kiinteät materiaalit. | Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. |

Tekniikka (11)

Sovellettavuus

Savukaasujen puhdistusjärjestelmässä käytetään putkien suulle asennettavia tekniikoita, jotka suodattavat kaikki mittauskohdan kiinteät materiaalit.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 6

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (12) |
| Pöly | < 10–20 | < 0,015–0,06 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (12)

Pöly

< 10–20

< 0,015–0,06

1.2.2   Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

17.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| I. | primaariset tekniikat, kuten






  Tekniikka (13) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| i.   Palamisreaktion muutokset |
| a) | ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen |

I.

primaariset tekniikat, kuten

Tekniikka (13)

Sovellettavuus

Palamisreaktion muutokset

a)

ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen

Tekniikkaa voidaan soveltaa tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| b) | polttoilman lämpötilan pienentäminen |
| --- | --- |

b)

polttoilman lämpötilan pienentäminen

Tekniikkaa voidaan hyödyntää vain laitoskohtaisesti uunin heikomman tehon ja suuremman polttoainekulutuksen takia (eli on käytettävä rekuperatiivisia uuneja regeneratiivisten uunien sijasta).

| c) | vaiheistettu palaminen:






  — | ilman vaiheistaminen |
| --- | --- | --- |

c)

vaiheistettu palaminen:

—

ilman vaiheistaminen

| — | polttoöljyn vaiheistaminen |
| --- | --- |

—

polttoöljyn vaiheistaminen

Polttoöljyn vaiheistusta voidaan soveltaa useimpiin tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Polttoilman vaiheistusta voidaan soveltaa hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia.

| d) | savukaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

d)

savukaasujen takaisinkierrätys

Menetelmää voidaan soveltaa vain erikoispolttimiin, joissa on jätekaasujen automaattinen kierrätysjärjestelmä.

| e) | typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet |
| --- | --- |

e)

typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Saavutetut ympäristöhyödyt ovat yleensä pienemmät molemmilta sivuilta lämmitettävissä kaasu-uuneissa teknisten rajoitusten ja uunien vähäisen joustavuuden takia.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| f) | polttoaineen valinta |
| --- | --- |

f)

polttoaineen valinta

Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| ii. | Erityisrakenteinen uuni |
| --- | --- |

ii.

Erityisrakenteinen uuni

Tekniikkaa voidaan soveltaa vain raaka-aineseoksiin, joissa ulkoisen hylkylasin osuus on suuri (> 70 %).

Tekniikan soveltaminen edellyttää sulatusuunin täydellistä peruskorjausta.

Uunin muoto (pitkä ja kapea) voi asettaa tilaa koskevia rajoituksia.

| iii. | Sähköllä sulattaminen |
| --- | --- |

iii.

Sähköllä sulattaminen

Tekniikkaa ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia lasia/päivä).

Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria.

Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta.

| iv. | Happi-polttoaineseoksella sulattaminen |
| --- | --- |

iv.

Happi-polttoaineseoksella sulattaminen

Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

| II. | sekundaariset tekniikat, kuten






  Tekniikka (14) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| i. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) |

II.

sekundaariset tekniikat, kuten

Tekniikka (14)

Sovellettavuus

i.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Tekniikan soveltaminen voi edellyttää hiukkaspäästöjen suodatinjärjestelmän tehostamista, jotta varmistetaan, että hiukkaspitoisuus on alle 10–15 mg/Nm3, ja rikinpoistojärjestelmää SOX-päästöjen poistamiseksi.

Optimaalisen toimintalämpötila-alueen vuoksi menetelmää sovelletaan vain sähköstaattisten pölynkerääjien yhteydessä. Tekniikkaa ei yleensä sovelleta pussisuodatinjärjestelmän yhteydessä, koska alhainen, 180–200 °C:n toimintalämpötila edellyttäisi jätekaasujen uudelleenlämmitystä.

Tekniikan soveltaminen voi vaatia paljon tilaa.

| ii. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) |
| --- | --- |

ii.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Tekniikkaa voidaan soveltaa rekuperatiivisiin uuneihin.

Tekniikkaa voidaan käyttää hyvin rajoitetusti tavanomaisissa regeneratiivisissa uuneissa, joissa oikean lämpötila-alueen saavuttaminen on vaikeaa tai joissa savukaasuja ei voida sekoittaa oikein reagenssin kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa uusiin regeneratiivisiin uuneihin, jotka on varustettu kaksiosaisella regeneraattorilla. Oikeaa lämpötila-aluetta on kuitenkin vaikea pitää yllä, koska polton suunta käännetään kammioiden välillä, mikä aiheuttaa syklisen lämpötilan muutoksen.

Taulukko 7

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (15) |
| NOX ilmaistuna NO2:na | Palamisreaktion muutokset, erikoisrakenteiset uunit (16)
   (17) | 500–800 | 0,75–1,2 |
| Sähköllä sulattaminen | < 100 | < 0,3 |
| Happi-polttoaineseoksella sulattaminen (18) | Ei sovelleta | < 0,5–0,8 |
| Sekundaariset tekniikat | < 500 | < 0,75 |

Parametri

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (15)

NOX ilmaistuna NO2:na

Palamisreaktion muutokset, erikoisrakenteiset uunit (16)
   (17)

500–800

0,75–1,2

Sähköllä sulattaminen

< 100

< 0,3

Happi-polttoaineseoksella sulattaminen (18)

Ei sovelleta

< 0,5–0,8

Sekundaariset tekniikat

< 500

< 0,75

18.   Kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja ja/tai sulatusuunin palamisolosuhteiden on oltava erityisen hapettavat lopputuotteen laadun varmistamiseksi, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää NOX-päästöjä minimoimalla tällaisten raaka-aineiden käyttö yhdessä primaaristen tai sekundaaristen tekniikoiden kanssa.

BAT-AEL-arvot esitetään taulukossa 7.

Käytettäessä nitraatteja lyhyiden tuotantojaksojen raaka-aineseoksessa tai sulatusuuneja, joiden kapasiteetti on < 100 t/päivä, sovelletaan taulukossa 8 esitettyjä BAT-AEL-arvoja.

| Tekniikka (19) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Primaariset tekniikat






  — | Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa.
  Nitraatteja käytetään hyvin korkealaatuisissa tuotteissa (kuten hajuvesipulloissa ja kosmetiikkarasioissa).
  Tehokkaita vaihtoehtoisia materiaaleja ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidit.
  Prosessien muuttaminen (esim. erityiset hapettavat palamisolosuhteet) on vaihtoehto nitraattien käytölle. |

Tekniikka (19)

Sovellettavuus

Primaariset tekniikat

—

Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa.

Nitraatteja käytetään hyvin korkealaatuisissa tuotteissa (kuten hajuvesipulloissa ja kosmetiikkarasioissa).

Tehokkaita vaihtoehtoisia materiaaleja ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidit.

Prosessien muuttaminen (esim. erityiset hapettavat palamisolosuhteet) on vaihtoehto nitraattien käytölle.

Raaka-aineseoksissa käytettävien nitraattien korvaamista voivat rajoittaa korkeat kustannukset ja/tai vaihtoehtoisten aineiden suuremmat ympäristövaikutukset.

Taulukko 8

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja ja/tai erityisen hapettavissa palamisolosuhteissa lyhyissä tuotantojaksoissa tai sulatusuuneissa, joiden kapasiteetti on < 100 t/päivä.

| Parametri | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (20) |
| NOX ilmaistuna NO2:na | Primaariset tekniikat | < 1 000 | < 3 |

Parametri

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (20)

NOX ilmaistuna NO2:na

Primaariset tekniikat

< 1 000

< 3

1.2.3   Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

19.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (21) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdistettynä suodatinjärjestelmään. |

Tekniikka (21)

Sovellettavuus

i.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdistettynä suodatinjärjestelmään.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. |
| --- | --- |

ii.

Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase.

Raaka-aineseoksen rikkipitoisuuden minimointiin perustuvaa tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti lopputuotteen laatuvaatimuksiin liittyvien rajoitusten mukaan.

Rikkitaseen optimointi edellyttää kompromissiratkaisua SOX-päästöjen vähentämisen ja kiinteiden jätteiden (suodatinpöly) käsittelyn välillä.

SOX-päästöjen tehokas vähentäminen on riippuvainen rikkiyhdisteiden retentiosta eli pysymästä lasissa, ja se voi vaihdella merkittävästi lasityypin mukaan.

| iii. | Käytetään vähärikkistä polttoainetta. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään vähärikkistä polttoainetta.

Menetelmän käyttöä rajoittavat vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 9

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | Polttoaine | BAT-AEL (22)
   (23) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg / tonni sulatettua lasia (24) |
| SOX ilmaistuna SO2:na | Maakaasu | < 200–500 | < 0,3–0,75 |
| Polttoöljy (25) | < 500–1 200 | < 0,75–1,8 |

Parametri

Polttoaine

BAT-AEL (22)
   (23)

mg/Nm3

kg / tonni sulatettua lasia (24)

SOX ilmaistuna SO2:na

Maakaasu

< 200–500

< 0,3–0,75

Polttoöljy (25)

< 500–1 200

< 0,75–1,8

1.2.4   Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

20.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä (ja mahdollisia hot-end-pinnoituksessa syntyviä savukaasuja) soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (26) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (26)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen.

Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus.

| ii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 10

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (27) |
| Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (28) | < 10–20 | < 0,02–0,03 |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä | < 1–5 | < 0,001–0,008 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (27)

Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (28)

< 10–20

< 0,02–0,03

Fluorivety ilmaistuna HF:nä

< 1–5

< 0,001–0,008

1.2.5   Sulatusuuneissa syntyvät metallit

21.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (29) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (29)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen.

Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus.

| ii. | Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa, kun lasi on värjättävä tai lasista on poistettava väri lasille asetettujen laatuvaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

ii.

Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa, kun lasi on värjättävä tai lasista on poistettava väri lasille asetettujen laatuvaatimusten mukaisesti.

| iii. | Käytetään suodatinjärjestelmää (pussisuodatin tai sähköstaattinen pölynkerääjä). |
| --- | --- |

iii.

Käytetään suodatinjärjestelmää (pussisuodatin tai sähköstaattinen pölynkerääjä).

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| iv. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iv.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Taulukko 11

Pakkauslasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL (30)
   (31)
   (32) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (33) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2–1 (34) | < 0,3–1,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1–5 | < 1,5–7,5 × 10–3 |

Parametri

BAT-AEL (30)
   (31)
   (32)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (33)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2–1 (34)

< 0,3–1,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1–5

< 1,5–7,5 × 10–3

1.2.6   Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

22.   Kun hot-end-pinnoitustoiminnoissa käytetään tinayhdisteitä, orgaanisia tinayhdisteitä tai titaaniyhdisteitä, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan pinnoitustuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis, ja käyttämällä tehokasta poistokupua.
  Sovellusjärjestelmän hyvä rakenne ja tiivistäminen ovat ehdottoman tärkeitä reagoimattoman tuotteen ilmaan kulkeutuvien hävikkien minimoimiseksi. |

Tekniikka

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan pinnoitustuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis, ja käyttämällä tehokasta poistokupua.

Sovellusjärjestelmän hyvä rakenne ja tiivistäminen ovat ehdottoman tärkeitä reagoimattoman tuotteen ilmaan kulkeutuvien hävikkien minimoimiseksi.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Yhdistetään pinnoituksen yhteydessä syntyvät savukaasut sulatusuunin jätekaasuihin tai uunin palamisilmaan, jos käytetään sekundaarista käsittelyjärjestelmää (suodatin ja kuiva tai puolikuiva pesu).
  Pinnoituksen yhteydessä syntyvät jätekaasut ja muut savukaasut voidaan yhdistää ennen käsittelyä kemiallisen yhteensopivuuden mukaan. Tällöin voidaan käyttää seuraavia vaihtoehtoja:






  — | kaasut yhdistetään sulatusuunissa syntyviin savukaasuihin sekundaarisen poistojärjestelmän alkupäässä (kuiva tai puolikuiva pesu ja suodatinjärjestelmä) |
| --- | --- | --- |

ii.

Yhdistetään pinnoituksen yhteydessä syntyvät savukaasut sulatusuunin jätekaasuihin tai uunin palamisilmaan, jos käytetään sekundaarista käsittelyjärjestelmää (suodatin ja kuiva tai puolikuiva pesu).

Pinnoituksen yhteydessä syntyvät jätekaasut ja muut savukaasut voidaan yhdistää ennen käsittelyä kemiallisen yhteensopivuuden mukaan. Tällöin voidaan käyttää seuraavia vaihtoehtoja:

—

kaasut yhdistetään sulatusuunissa syntyviin savukaasuihin sekundaarisen poistojärjestelmän alkupäässä (kuiva tai puolikuiva pesu ja suodatinjärjestelmä)

| — | kaasut yhdistetään palamisilmaan ennen regeneraattoria, minkä jälkeen sovelletaan sulatusprosessissa syntyneiden jätekaasujen sekundaarista poistokäsittelyä (kuiva tai puolikuiva pesu ja suodatinjärjestelmä). |
| --- | --- |

—

kaasut yhdistetään palamisilmaan ennen regeneraattoria, minkä jälkeen sovelletaan sulatusprosessissa syntyneiden jätekaasujen sekundaarista poistokäsittelyä (kuiva tai puolikuiva pesu ja suodatinjärjestelmä).

Tekniikkaa, jossa kaasut yhdistetään sulatusuunissa syntyviin savukaasuihin, voidaan soveltaa yleisesti.

Kaasujen yhdistämistä palamisilmaan voivat rajoittaa tekniset näkökohdat, jotka liittyvät lasikemiaan ja regeneraattorin materiaaleihin mahdollisesti kohdistuviin vaikutuksiin.

| iii. | Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua, kuivapesua ja suodatusta (35). |
| --- | --- |

iii.

Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua, kuivapesua ja suodatusta (35).

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 12

Pakkauslasin tuotantoalan hot-end-pinnoitustoiminnoista syntyvien ilmapäästöjen BAT-AEL-arvot, kun jatkokäsittelyssä syntyviä savukaasuja käsitellään erikseen.

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Pöly | < 10 |
| Titaaniyhdisteet ilmaistuna Ti:nä | < 5 |
| Tinayhdisteet, orgaaniset tinayhdisteet mukaan luettuina, ilmaistuna Sn:nä | < 5 |
| Kloorivety ilmaistuna HCl:nä | < 30 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

Pöly

< 10

Titaaniyhdisteet ilmaistuna Ti:nä

< 5

Tinayhdisteet, orgaaniset tinayhdisteet mukaan luettuina, ilmaistuna Sn:nä

< 5

Kloorivety ilmaistuna HCl:nä

< 30

23.   Kun SO3:a käytetään pintakäsittelytoiminnoissa, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (36) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan tuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis.
  Sovellusjärjestelmän hyvä rakenne ja huolto ovat ehdottoman tärkeitä reagoimattoman tuotteen ilmaan kulkeutuvien hävikkien minimoimiseksi. |

Tekniikka (36)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan tuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis.

Sovellusjärjestelmän hyvä rakenne ja huolto ovat ehdottoman tärkeitä reagoimattoman tuotteen ilmaan kulkeutuvien hävikkien minimoimiseksi.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua.

Taulukko 13

Pakkauslasin tuotantoalan jatkokäsittelytoiminnoissa syntyvien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvo, kun pintakäsittelytoiminnoissa käytetään SO3:a ja kun niitä käsitellään erikseen.

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Rikkioksidit ilmaistuna SO2:na | < 100–200 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

Rikkioksidit ilmaistuna SO2:na

< 100–200

1.3   Laakalasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin todeta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin laakalasia valmistaviin laitoksiin.

1.3.1   Sulatusuunien pölypäästöt

24.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien jätekaasujen pölypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.1.

Taulukko 14

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (37) |
| Pöly | < 10–20 | < 0,025–0,05 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (37)

Pöly

< 10–20

< 0,025–0,05

1.3.2   Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

25.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| I. | primaariset tekniikat, kuten:






  Tekniikka (38) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| i.   Palamisreaktion muutokset |
| a) | ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen |

I.

primaariset tekniikat, kuten:

Tekniikka (38)

Sovellettavuus

Palamisreaktion muutokset

a)

ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen

Soveltuu tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| b) | polttoilman lämpötilan alentaminen |
| --- | --- |

b)

polttoilman lämpötilan alentaminen

Tekniikkaa voidaan soveltaa vain erikoislaakalasin valmistuksessa käytettäviin pienitehoisiin uuneihin laitoskohtaisesti uunin tehokkuuden heikkenemisen ja polttoainekulutuksen kasvun vuoksi (eli käytetään rekuperatiivisia uuneja regeneratiivisten uunien sijasta).

| c) | vaiheistettu palaminen:






  — | ilman vaiheistus |
| --- | --- | --- |

c)

vaiheistettu palaminen:

—

ilman vaiheistus

| — | polttoaineen vaiheistus |
| --- | --- |

—

polttoaineen vaiheistus

Polttoaineen vaiheistusta voidaan käyttää useimmissa tavanomaisissa ilma-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa.

Polttoilman vaiheistusta voidaan soveltaa hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia.

| d) | savukaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

d)

savukaasujen takaisinkierrätys

Tekniikkaa käytetään vain erikoispolttimissa, joissa on jätekaasun automaattinen takaisinkierrätys.

| e) | typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet |
| --- | --- |

e)

typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Saavutetut ympäristöhyödyt ovat yleensä pienemmät molemmilta sivuilta lämmitettävissä kaasu-uuneissa teknisten rajoitusten ja uunien vähäisen joustavuuden takia.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| f) | polttoaineen valinta |
| --- | --- |

f)

polttoaineen valinta

Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| ii. | Fenix-prosessi
  Prosessi perustuu muutamien primaaristen tekniikoiden yhdistelmään, jolla optimoidaan sivuilta lämmitettävien regeneratiivisten float-uunien palaminen. Tärkeimmät ominaisuudet ovat:






  — | ilman ylimäärän vähentäminen |
| --- | --- | --- |

ii.

Fenix-prosessi

Prosessi perustuu muutamien primaaristen tekniikoiden yhdistelmään, jolla optimoidaan sivuilta lämmitettävien regeneratiivisten float-uunien palaminen. Tärkeimmät ominaisuudet ovat:

—

ilman ylimäärän vähentäminen

| — | hot spot -alueiden välttäminen ja liekin lämpötilojen tasaaminen |
| --- | --- |

—

hot spot -alueiden välttäminen ja liekin lämpötilojen tasaaminen

| — | polttoaineen ja palamisilman valvottu sekoittaminen |
| --- | --- |

—

polttoaineen ja palamisilman valvottu sekoittaminen

Tekniikkaa voidaan soveltaa vain sivuilta lämmitettäviin regeneratiivisiin uuneihin.

Voidaan soveltaa uusiin uuneihin.

Jos kyse on olemassa olevasta uunista, tekniikka edellyttää suoraa integrointia uunin suunnittelu- ja rakentamisvaiheessa, kun uunille tehdään täydellinen peruskorjaus.

| iii. | Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa |
| --- | --- |

iii.

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa

Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

| II. | sekundaariset tekniikat, kuten:






  Tekniikka (39) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| i. | Kemiallinen pelkistys polttoaineen avulla |

II.

sekundaariset tekniikat, kuten:

Tekniikka (39)

Sovellettavuus

i.

Kemiallinen pelkistys polttoaineen avulla

Voidaan soveltaa regeneratiivisiin uuneihin.

Sovellettavuutta rajoittavat polttoaineen kulutuksen kasvu ja siitä aiheutuvat taloudelliset ja ympäristövaikutukset.

| ii. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) |
| --- | --- |

ii.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Tekniikan soveltaminen voi edellyttää pölynpoistojärjestelmän tehostamista sen varmistamiseksi, että pölypitoisuus on alle 10–15 mg/Nm3, sekä rikinpoistojärjestelmää SOX-päästöjen poistamiseksi.

Optimaalisen toimintalämpötila-alueen vuoksi menetelmää sovelletaan vain sähköstaattisten pölynkerääjien yhteydessä. Tekniikkaa ei yleensä käytetä pussisuodatinjärjestelmän kanssa, koska alhainen, noin 180–200 °C:n toimintalämpötila edellyttäisi jätekaasujen uudelleenlämmitystä.

Tekniikan soveltaminen voi vaatia paljon tilaa.

Taulukko 15

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT | BAT-AEL (40) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (41) |
| NOX ilmaistuna NO2:na | Palamisreaktion muutokset,
  Fenix-prosessi (42) | 700–800 | 1,75–2,0 |
| Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (43) | Ei sovelleta | < 1,25–2,0 |
| Sekundaariset tekniikat (44) | 400–700 | 1,0–1,75 |

Parametri

BAT

BAT-AEL (40)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (41)

NOX ilmaistuna NO2:na

Palamisreaktion muutokset,

Fenix-prosessi (42)

700–800

1,75–2,0

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (43)

Ei sovelleta

< 1,25–2,0

Sekundaariset tekniikat (44)

400–700

1,0–1,75

26.   Kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää NOX-päästöjä minimoimalla näiden raaka-aineiden käyttö yhdessä primaaristen tai sekundaaristen tekniikoiden kanssa. Sekundaarisia tekniikoita käytettäessä sovelletaan taulukossa 15 esitettyjä BAT-AEL-arvoja.

Jos raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja vain muutaman lyhyen erikoislasin tuotantojakson aikana, sovelletaan taulukossa 16 esitettyjä BAT-AEL-arvoja.

| Tekniikka (45) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Primaariset tekniikat: | minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa. |

Tekniikka (45)

Sovellettavuus

Primaariset tekniikat:

minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa.

| | Nitraatteja käytetään erikoislasin (esim. värjätyn lasin) valmistuksessa. |
| --- | --- |

Nitraatteja käytetään erikoislasin (esim. värjätyn lasin) valmistuksessa.

| | Tehokkaita vaihtoehtoisia aineita ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidi. |
| --- | --- |

Tehokkaita vaihtoehtoisia aineita ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidi.

Raaka-aineseoksissa käytettävien nitraattien korvaamista voivat rajoittaa korkeat kustannukset ja/tai vaihtoehtoisten aineiden suuremmat ympäristövaikutukset.

Taulukko 16

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja vain muutaman lyhyen erikoislasin tuotantojakson aikana

| Parametri | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (46) |
| NOX ilmaistuna NO2:na | Primaariset tekniikat | < 1 200 | < 3 |

Parametri

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (46)

NOX ilmaistuna NO2:na

Primaariset tekniikat

< 1 200

< 3

1.3.3   Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

27.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (47) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |

Tekniikka (47)

Sovellettavuus

i.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. |
| --- | --- |

ii.

Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase.

Raaka-aineseoksen rikkipitoisuuden minimointiin perustuvaa tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti lopputuotteen laatuvaatimuksiin liittyvien rajoitusten mukaan.

Rikkitaseen optimointi edellyttää kompromissiratkaisua SOX-päästöjen poistamisen ja kiinteiden jätteiden (suodatinpöly) käsittelyn välillä.

| iii. | Käytetään vähärikkistä polttoainetta |
| --- | --- |

iii.

Käytetään vähärikkistä polttoainetta

Tekniikan soveltamista voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 17

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | Polttoaine | BAT-AEL (48) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (49) |
| SOx ilmaistuna SO2:na | Maakaasu | < 300–500 | < 0,75–1,25 |
| Polttoöljy (50)
   (51) | 500–1 300 | 1,25–3,25 |

Parametri

Polttoaine

BAT-AEL (48)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (49)

SOx ilmaistuna SO2:na

Maakaasu

< 300–500

< 0,75–1,25

Polttoöljy (50)
   (51)

500–1 300

1,25–3,25

1.3.4   Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

28.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (52) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (52)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen.

Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus.

| ii. | Kuiva tai puolikuiva pesu yhdistettynä suodatinjärjestelmään. |
| --- | --- |

ii.

Kuiva tai puolikuiva pesu yhdistettynä suodatinjärjestelmään.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 18

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (53) |
| Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (54) | < 10–25 | < 0,025–0,0625 |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä | < 1–4 | < 0,0025–0,010 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (53)

Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (54)

< 10–25

< 0,025–0,0625

Fluorivety ilmaistuna HF:nä

< 1–4

< 0,0025–0,010

1.3.5   Sulatusuuneissa syntyvät metallit

29.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (55) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (55)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen.

Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus.

| ii. | Käytetään suodatinjärjestelmää. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään suodatinjärjestelmää.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Taulukko 19

Laakalasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot, lukuun ottamatta seleenillä värjättyjä laseja

| Parametri | BAT-AEL (56) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (57) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2–1 | < 0,5–2,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1–5 | < 2,5–12,5 × 10–3 |

Parametri

BAT-AEL (56)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (57)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2–1

< 0,5–2,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1–5

< 2,5–12,5 × 10–3

30.   Jos lasin värjäämiseen käytetään seleeniyhdisteitä, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien seleenipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (58) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan seleenin haihtuminen raaka-aineseoksesta valitsemalla raaka-aineita, joiden pysymä lasissa on suuri ja haihtuminen heikkoa. |

Tekniikka (58)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan seleenin haihtuminen raaka-aineseoksesta valitsemalla raaka-aineita, joiden pysymä lasissa on suuri ja haihtuminen heikkoa.

Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus.

| ii. | Käytetään suodatinjärjestelmää. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään suodatinjärjestelmää.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Taulukko 20

Laakalasiteollisuudessa värjätyn lasin valmistukseen käytettävien sulatusuunien seleenipäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL (59)
   (60) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg /tonni sulatettua lasia (61) |
| Seleeniyhdisteet ilmaistuna Se:nä | 1–3 | 2,5–7,5 × 10–3 |

Parametri

BAT-AEL (59)
   (60)

mg/Nm3

kg /tonni sulatettua lasia (61)

Seleeniyhdisteet ilmaistuna Se:nä

1–3

2,5–7,5 × 10–3

1.3.6   Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

31.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää jatkokäsittelyprosesseissa syntyviä ilmapäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (62) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan laakalasissa käytettävien pinnoitustuotteiden hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis. |

Tekniikka (62)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan laakalasissa käytettävien pinnoitustuotteiden hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Minimoidaan lauhdutusuunin SO2-hävikit optimoimalla ohjausjärjestelmän toimintaa. |
| --- | --- |

ii.

Minimoidaan lauhdutusuunin SO2-hävikit optimoimalla ohjausjärjestelmän toimintaa.

| iii. | Yhdistetään lauhdutusuunin SO2-päästöt sulatusuunin jätekaasuihin, jos se on teknisesti mahdollista ja jos käytössä on sekundaarinen käsittelyjärjestelmä (suodatin ja kuiva tai puolikuiva pesu). |
| --- | --- |

iii.

Yhdistetään lauhdutusuunin SO2-päästöt sulatusuunin jätekaasuihin, jos se on teknisesti mahdollista ja jos käytössä on sekundaarinen käsittelyjärjestelmä (suodatin ja kuiva tai puolikuiva pesu).

| iv. | Sovelletaan sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua tai kuivapesua ja suodatusta. |
| --- | --- |

iv.

Sovelletaan sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua tai kuivapesua ja suodatusta.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

Tekniikan valinta ja sen teho ovat riippuvaisia sisääntulevien jätekaasujen koostumuksesta.

Taulukko 21

Laakalasin jatkokäsittelyprosesseissa syntyvien ilmapäästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Pöly | < 15–20 |
| Kloorivety ilmaistuna HCl:nä | < 10 |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä | < 1–5 |
| SOx ilmaistuna SO2:na | < 200 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

Pöly

< 15–20

Kloorivety ilmaistuna HCl:nä

< 10

Fluorivety ilmaistuna HF:nä

< 1–5

SOx ilmaistuna SO2:na

< 200

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5

1.4   Päättymättömän lasikuidun valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin ilmoiteta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin päättymätöntä lasikuitua valmistaviin laitoksiin.

1.4.1   Sulatusuunien pölypäästöt

Tässä luvussa esitetyt pölypäästöjen BAT-AEL-arvot koskevat kaikkia mittaamiskohdassa kiinteitä materiaaleja, kiinteät booriyhdisteet mukaan luettuina. Arvot eivät koske mittaamiskohdan kaasumaisia booriyhdisteitä.

32.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien jätekaasujen pölypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (63) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Vähennetään haihtuvia ainesosia muuttamalla raaka-aineseosta.
  Pölypäästöjä, jotka johtuvat lähinnä höyrystymisilmiöstä, voidaan vähentää ensisijaisesti välttämällä booriyhdisteiden käyttöä raaka-aineseoksessa tai käyttämällä aineita, joiden booripitoisuus on alhainen. Boori on sulatusuunissa syntyvien hiukkasten merkittävin ainesosa. |

Tekniikka (63)

Sovellettavuus

i.

Vähennetään haihtuvia ainesosia muuttamalla raaka-aineseosta.

Pölypäästöjä, jotka johtuvat lähinnä höyrystymisilmiöstä, voidaan vähentää ensisijaisesti välttämällä booriyhdisteiden käyttöä raaka-aineseoksessa tai käyttämällä aineita, joiden booripitoisuus on alhainen. Boori on sulatusuunissa syntyvien hiukkasten merkittävin ainesosa.

Tekniikan soveltamista rajoittavat omistusoikeuteen liittyvät kysymykset, sillä boorittomat tai vähäbooriset seokset on patentoitu.

| ii. | Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin |
| --- | --- |

ii.

Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Suurimmat ympäristöhyödyt saavutetaan uusien laitosten sovelluksilla, joissa suodattimen sijainnista ja ominaisuuksista voidaan päättää ilman rajoituksia.

| iii. | Märkäpesujärjestelmä |
| --- | --- |

iii.

Märkäpesujärjestelmä

Tekniset näkökohdat, kuten jäteveden erityiskäsittelyn tarve, voivat rajoittaa tekniikan sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin.

Taulukko 22

Päättymättömän lasikuidun valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL (64) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (65) |
| Pöly | < 10–20 | < 0,045–0,09 |

Parametri

BAT-AEL (64)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (65)

Pöly

< 10–20

< 0,045–0,09

1.4.2   Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

33.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (66) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i.   Palamisreaktion muutokset |
| a) | ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen |

Tekniikka (66)

Sovellettavuus

Palamisreaktion muutokset

a)

ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen

Soveltuu tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| b) | polttoilman lämpötilan alentaminen |
| --- | --- |

b)

polttoilman lämpötilan alentaminen

Voidaan soveltaa tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin uunin energiatehokkuuden ja polttoainekulutuksen kasvun asettamien rajoitusten mukaan. Useimmat uunit ovat jo nyt rekuperatiivisia uuneja.

| c) | vaiheistettu palaminen:






  d) | ilman vaiheistus |
| --- | --- | --- |

c)

vaiheistettu palaminen:

d)

ilman vaiheistus

| e) | polttoaineen vaiheistus |
| --- | --- |

e)

polttoaineen vaiheistus

Polttoaineen vaiheistusta voidaan käyttää useimmissa ilma- tai happi-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa.

Polttoilman vaiheistusta voidaan soveltaa hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia.

| d) | savukaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

d)

savukaasujen takaisinkierrätys

Tekniikkaa käytetään vain erikoispolttimissa, joissa on jätekaasun automaattinen takaisinkierrätys.

| e) | typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet |
| --- | --- |

e)

typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| f) | polttoaineen valinta |
| --- | --- |

f)

polttoaineen valinta

Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| ii. | Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa |
| --- | --- |

ii.

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa

Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

Taulukko 23

Päättymättömän lasikuidun valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| | mg/Nm3 | kg / tonni sulatettua lasia |
| NOX ilmaistuna NO2:na | Palamisreaktion muutokset | < 600–1 000 | < 2,7–4,5 (67) |
| Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (68) | Ei sovelleta | < 0,5–1,5 |

Parametri

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg / tonni sulatettua lasia

NOX ilmaistuna NO2:na

Palamisreaktion muutokset

< 600–1 000

< 2,7–4,5 (67)

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (68)

Ei sovelleta

< 0,5–1,5

1.4.3   Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

34.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (69) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. |

Tekniikka (69)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase.

Menetelmää voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon lopullisen lasituotteen laatuvaatimukset.

Rikkitaseen optimointi edellyttää kompromissiratkaisua SOX-päästöjen poistamisen ja loppukäsiteltävien kiinteiden jätteiden (suodatinpöly) käsittelyn välillä.

| ii. | Käytetään vähärikkistä polttoainetta |
| --- | --- |

ii.

Käytetään vähärikkistä polttoainetta

Tekniikan soveltamista voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Booriyhdisteiden suuri pitoisuus savukaasuissa voi rajoittaa kuivassa tai puolikuivassa pesussa käytetyn reagenssin tehokkuutta vähentää päästöjä.

| iv. | Käytetään märkäpesua. |
| --- | --- |

iv.

Käytetään märkäpesua.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti teknisten rajoitusten, kuten erityisen jäteveden käsittelylaitoksen käyttötarpeen, mukaan.

Taulukko 24

Päättymättömän lasikuidun valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | Polttoaine | BAT-AEL (70) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (71) |
| SOx ilmaistuna SO2:na | Maakaasu (72) | < 200–800 | < 0,9–3,6 |
| Polttoöljy (73)
   (74) | < 500–1 000 | < 2,25–4,5 |

Parametri

Polttoaine

BAT-AEL (70)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (71)

SOx ilmaistuna SO2:na

Maakaasu (72)

< 200–800

< 0,9–3,6

Polttoöljy (73)
   (74)

< 500–1 000

< 2,25–4,5

1.4.4   Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

35.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (75) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (75)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti raaka-aineseosta koskevien rajoitusten ja raaka-aineiden saatavuuden mukaan.

| ii. | Minimoidaan raaka-aineseoksen fluoripitoisuus.
  Sulatusprosessissa syntyviä fluoripäästöjä voidaan vähentää seuraavasti:






  — | Vähennetään raaka-aineseoksessa käytettävien fluoriyhdisteiden (esim. fluorisälvän) määrä mahdollisemman pieneksi lopputuotteelle asetettujen laatuvaatimusten mukaisesti. Fluoriyhdisteitä käytetään sulatusprosessin optimoimiseksi, kuiduttamisen helpottamiseksi ja filamenttikuidun katkeamisen vähentämiseksi. |
| --- | --- | --- |

ii.

Minimoidaan raaka-aineseoksen fluoripitoisuus.

Sulatusprosessissa syntyviä fluoripäästöjä voidaan vähentää seuraavasti:

—

Vähennetään raaka-aineseoksessa käytettävien fluoriyhdisteiden (esim. fluorisälvän) määrä mahdollisemman pieneksi lopputuotteelle asetettujen laatuvaatimusten mukaisesti. Fluoriyhdisteitä käytetään sulatusprosessin optimoimiseksi, kuiduttamisen helpottamiseksi ja filamenttikuidun katkeamisen vähentämiseksi.

| — | Korvataan fluoriyhdisteet vaihtoehtoisilla aineilla (kuten sulfaateilla). |
| --- | --- |

—

Korvataan fluoriyhdisteet vaihtoehtoisilla aineilla (kuten sulfaateilla).

Tuotteen laatuvaatimukset rajoittavat fluoriyhdisteiden korvaamista vaihtoehtoisilla aineilla.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| iv. | Käytetään märkäpesua. |
| --- | --- |

iv.

Käytetään märkäpesua.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti teknisten rajoitusten, kuten erityisen jäteveden käsittelylaitoksen käyttötarpeen, mukaan.

Taulukko 25

Päättymättömän lasikuidun valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (76) |
| Kloorivety ilmaistuna HCl:nä | < 10 | < 0,05 |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä (77) | < 5–15 | < 0,02–0,07 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (76)

Kloorivety ilmaistuna HCl:nä

< 10

< 0,05

Fluorivety ilmaistuna HF:nä (77)

< 5–15

< 0,02–0,07

1.4.5   Sulatusuuneissa syntyvät metallit

36.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (78) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (78)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti raaka-aineiden saatavuuden mukaan.

| ii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| iii. | Käytetään märkäpesua. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään märkäpesua.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti teknisten rajoitusten, kuten erityisen jäteveden käsittelylaitoksen käyttötarpeen, mukaan.

Taulukko 26

Päättymättömän lasikuidun valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL (79) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (80) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2–1 | < 0,9–4,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1–3 | < 4,5–13,5 × 10–3 |

Parametri

BAT-AEL (79)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (80)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2–1

< 0,9–4,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1–3

< 4,5–13,5 × 10–3

1.4.6   Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

37.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää jatkokäsittelyprosesseissa syntyviä päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (81) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Märkäpesujärjestelmä |

Tekniikka (81)

Sovellettavuus

i.

Märkäpesujärjestelmä

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti muovausprosessissa (kuitujen päällystyksessä) syntyvien jätekaasujen käsittelyssä tai sekundaarisissa prosesseissa, joissa käytetään sideainetta, joka on kovetettava tai kuivattava.

| ii. | Märät sähköstaattiset pölynkerääjät |
| --- | --- |

ii.

Märät sähköstaattiset pölynkerääjät

| iii. | Suodatinjärjestelmä (pussisuodatin) |
| --- | --- |

iii.

Suodatinjärjestelmä (pussisuodatin)

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti tuotteiden leikkaamisessa ja jauhatuksessa syntyvien jätekaasujen käsittelyyn.

Taulukko 27

Päättymättömän lasikuidun tuotantoalan jatkokäsittelyprosesseissa syntyvien ilmapäästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Muovauksessa ja pinnoituksessa syntyvät päästöt |
| Pöly | < 5–20 |
| Formaldehydi | < 10 |
| Ammoniakki | < 30 |
| Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä ilmaistuna C:nä | < 20 |
| Leikkauksessa ja jauhatuksessa syntyvät päästöt |
| Pöly | < 5–20 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

Muovauksessa ja pinnoituksessa syntyvät päästöt

Pöly

< 5–20

Formaldehydi

< 10

Ammoniakki

< 30

Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä ilmaistuna C:nä

< 20

Leikkauksessa ja jauhatuksessa syntyvät päästöt

Pöly

< 5–20

1.5   Kotitalouksissa käytettävän lasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin todeta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin kotitaloudessa käytettävää lasia valmistaviin laitoksiin.

1.5.1   Sulatusuunien pölypäästöt

38.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien jätekaasujen pölypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (82) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Vähennetään haihtuvia ainesosia muuttamalla raaka-aineseosta.
  Raaka-aineseos voi sisältää erittäin haihtuvia ainesosia (esim. booria, fluorideja), jotka lisäävät merkittävästi sulatusuunin pölypäästöjä. |

Tekniikka (82)

Sovellettavuus

i.

Vähennetään haihtuvia ainesosia muuttamalla raaka-aineseosta.

Raaka-aineseos voi sisältää erittäin haihtuvia ainesosia (esim. booria, fluorideja), jotka lisäävät merkittävästi sulatusuunin pölypäästöjä.

Tekniikkaa sovelletaan yleisesti valmistettavaan lasityyppiin liittyvien rajoitusten ja korvaavien raaka-aineiden saatavuuden mukaan.

| ii. | Sähköllä sulattaminen |
| --- | --- |

ii.

Sähköllä sulattaminen

Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä)

Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria.

Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta.

| iii. | Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa |
| --- | --- |

iii.

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa

Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

| iv. | Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin |
| --- | --- |

iv.

Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| v. | Märkäpesujärjestelmä |
| --- | --- |

v.

Märkäpesujärjestelmä

Menetelmää voidaan soveltaa vain erityistapauksissa, etenkin sähkösulatusuuneissa, joissa savukaasujen määrä ja pölypäästöt ovat yleensä vähäisiä ja liittyvät raaka-aineseoksen kulkeutumiseen.

Taulukko 28

Kotitaloudessa käytettävän lasin tuotannossa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (83) |
| Pöly | < 10–20 (84) | < 0,03–0,06 |
| < 1–10 (85) | < 0,003–0,03 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (83)

Pöly

< 10–20 (84)

< 0,03–0,06

< 1–10 (85)

< 0,003–0,03

1.5.2   Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

39.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (86) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i.   Palamisreaktion muutokset |
| a) | ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen |

Tekniikka (86)

Sovellettavuus

Palamisreaktion muutokset

a)

ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen

Soveltuu tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| b) | polttoilman lämpötilan alentaminen |
| --- | --- |

b)

polttoilman lämpötilan alentaminen

Tekniikkaa voidaan hyödyntää vain laitoskohtaisesti uunin heikomman tehon ja suuremman polttoainekulutuksen takia (eli on käytettävä rekuperatiivisia uuneja regeneratiivisten uunien sijasta).

| c) | vaiheistettu palaminen:






  f) | ilman vaiheistus |
| --- | --- | --- |

c)

vaiheistettu palaminen:

f)

ilman vaiheistus

| g) | polttoaineen vaiheistus |
| --- | --- |

g)

polttoaineen vaiheistus

Polttoaineen vaiheistusta voidaan käyttää useimmissa tavanomaisissa ilma-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa.

Polttoilman vaiheistusta voidaan soveltaa hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia.

| d) | savukaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

d)

savukaasujen takaisinkierrätys

Menetelmää käytetään vain erikoispolttimissa, joissa on jätekaasun automaattinen takaisinkierrätys.

| e) | typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet |
| --- | --- |

e)

typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Saavutetut ympäristöhyödyt ovat yleensä pienemmät molemmilta sivuilta lämmitettävissä kaasu-uuneissa teknisten rajoitusten ja uunien vähäisen joustavuuden takia

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| f) | polttoaineen valinta |
| --- | --- |

f)

polttoaineen valinta

Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| ii. | Erityisrakenteinen uuni |
| --- | --- |

ii.

Erityisrakenteinen uuni

Tekniikkaa voidaan soveltaa vain raaka-aineseoksiin, joissa ulkoisen hylkylasin osuus on suuri (> 70 %).

Tekniikan soveltaminen edellyttää sulatusuunin täydellistä peruskorjausta.

Uunin muoto (pitkä ja kapea) voi asettaa tilaa koskevia rajoituksia.

| iii. | Sähköllä sulattaminen |
| --- | --- |

iii.

Sähköllä sulattaminen

Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä)

Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria.

Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta.

| iv. | Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa |
| --- | --- |

iv.

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa

Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

Taulukko 29

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (87) |
| NOx ilmaistuna NO2:na | Palamisreaktion muutokset,
  erityisrakenteiset uunit | < 500–1 000 | < 1,25–2,5 |
| Sähköllä sulattaminen | < 100 | < 0,3 |
| Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (88) | Ei sovelleta | < 0,5–1,5 |

Parametri

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (87)

NOx ilmaistuna NO2:na

Palamisreaktion muutokset,

erityisrakenteiset uunit

< 500–1 000

< 1,25–2,5

Sähköllä sulattaminen

< 100

< 0,3

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (88)

Ei sovelleta

< 0,5–1,5

40.   Kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää NOX-päästöjä minimoimalla näiden raaka-aineiden käyttö yhdessä primaaristen tai sekundaaristen tekniikoiden kanssa.

BAT-AEL-arvot esitetään taulukossa 29.

Jos raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja vain muutaman lyhyen tuotantojakson aikana tai sulatusuuneissa, joiden kapasiteetti on alle 100 tonnia päivässä ja joissa valmistetaan erityistä soodakalkkilasia (kirkasta/erikoiskirkasta lasia tai seleenillä värjättyä lasia) ja muuta erikoislasia (boorilasia, lasikeramiikkaa, opaalilasia, kristallia ja lyijykristallia), sovelletaan taulukossa 30 esitettyjä BAT-AEL-arvoja.

| Tekniikka (89) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Primaariset tekniikat: |
| — | Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa.
  Nitraatteja käytetään erittäin korkealaatuisissa tuotteissa, joissa lasin on oltava täysin väritöntä (kirkasta) lasia, tai erikoislasin tuotannossa. Tehokkaita vaihtoehtoisia aineita ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidi. |

Tekniikka (89)

Sovellettavuus

Primaariset tekniikat:

—

Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa.

Nitraatteja käytetään erittäin korkealaatuisissa tuotteissa, joissa lasin on oltava täysin väritöntä (kirkasta) lasia, tai erikoislasin tuotannossa. Tehokkaita vaihtoehtoisia aineita ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidi.

Raaka-aineseoksissa käytettävien nitraattien korvaamista voivat rajoittaa korkeat kustannukset ja/tai vaihtoehtoisten aineiden suuremmat ympäristövaikutukset.

Taulukko 30

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun nitraatteja käytetään raaka-aineseoksessa vain muutaman lyhyen tuotantojakson aikana tai sulatusuuneissa, joiden kapasiteetti on alle 100 tonnia päivässä ja joissa valmistetaan erityistä soodakalkkilasia (kirkasta/erikoiskirkasta lasia tai seleenillä värjättyä lasia) ja muuta erikoislasia (boorilasia, lasikeramiikkaa, opaalilasia, kristallia ja lyijykristallia).

| Parametri | Uunin tyyppi | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia |
| NOx ilmaistuna NO2:na | Tavanomaiset ilma-polttoaineseoksella lämmitettävät uunit | < 500–1 500 | < 1,25–3,75 (90) |
| Sähköllä sulattaminen | < 300–500 | < 8–10 |

Parametri

Uunin tyyppi

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia

NOx ilmaistuna NO2:na

Tavanomaiset ilma-polttoaineseoksella lämmitettävät uunit

< 500–1 500

< 1,25–3,75 (90)

Sähköllä sulattaminen

< 300–500

< 8–10

1.5.3   Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

41.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunin SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (91) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. |

Tekniikka (91)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase.

Raaka-aineseoksen rikkipitoisuuden minimointiin perustuvaa tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti lopputuotteen laatuvaatimuksiin liittyvien rajoitusten mukaan.

Rikkitaseen optimointi edellyttää kompromissiratkaisua SOX-päästöjen poistamisen ja kiinteän jätteen (suodatinpöly) käsittelyn välillä.

| ii. | Käytetään vähärikkistä polttoainetta. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään vähärikkistä polttoainetta.

Tekniikan soveltamista voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 31

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | Polttoaine/sulatustekniikka | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (92) |
| SOx ilmaistuna SO2:na | Maakaasu | < 200–300 | < 0,5–0,75 |
| Polttoöljy (93) | < 1 000 | < 2,5 |
| Sähköllä sulattaminen | < 100 | < 0,25 |

Parametri

Polttoaine/sulatustekniikka

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (92)

SOx ilmaistuna SO2:na

Maakaasu

< 200–300

< 0,5–0,75

Polttoöljy (93)

< 1 000

< 2,5

Sähköllä sulattaminen

< 100

< 0,25

1.5.4   Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

42.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (94) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (94)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen.

Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus.

| ii. | Minimoidaan raaka-aineseoksen fluoripitoisuus ja optimoidaan fluorin massatase.
  Sulatusprosessissa syntyviä fluoripäästöjä voidaan minimoida vähentämällä raaka-aineseoksessa käytettävien fluoriyhdisteiden (esim. fluorisälvän) määrää mahdollisimman pieneksi lopputuotteen laatuvaatimusten mukaan. Raaka-aineseokseen lisätään fluoriyhdisteitä, jotta lasista tulee himmeä tai samea. |
| --- | --- |

ii.

Minimoidaan raaka-aineseoksen fluoripitoisuus ja optimoidaan fluorin massatase.

Sulatusprosessissa syntyviä fluoripäästöjä voidaan minimoida vähentämällä raaka-aineseoksessa käytettävien fluoriyhdisteiden (esim. fluorisälvän) määrää mahdollisimman pieneksi lopputuotteen laatuvaatimusten mukaan. Raaka-aineseokseen lisätään fluoriyhdisteitä, jotta lasista tulee himmeä tai samea.

Menetelmää voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon lopputuotteen laatuvaatimukset.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| iv. | Käytetään märkäpesua. |
| --- | --- |

iv.

Käytetään märkäpesua.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti teknisten rajoitusten, kuten erityisen jäteveden käsittelylaitoksen käyttötarpeen, mukaan.

Korkeat kustannukset ja jäteveden käsittelyä koskevat näkökohdat, jäteveden käsittelyssä muodostuvan lietteen tai kiinteiden jätetuotteiden kierrätystä koskevat rajoitukset mukaan luettuina, voivat rajoittaa tämän menetelmän soveltamista.

Taulukko 32

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (95) |
| Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (96)
   (97) | < 10–20 | < 0,03–0,06 |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä (98) | < 1–5 | < 0,003–0,015 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (95)

Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (96)
   (97)

< 10–20

< 0,03–0,06

Fluorivety ilmaistuna HF:nä (98)

< 1–5

< 0,003–0,015

1.5.5   Sulatusuuneissa syntyvät metallit

43.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (99) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (99)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen.

Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus.

| ii. | Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa valitsemalla sopivat raaka-aineet, jos lasi on värjättävä tai väri on poistettava tai jos lasilta vaaditaan tiettyjä ominaisuuksia. |
| --- | --- |

ii.

Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa valitsemalla sopivat raaka-aineet, jos lasi on värjättävä tai väri on poistettava tai jos lasilta vaaditaan tiettyjä ominaisuuksia.

Kristallilasin ja lyijykristallilasin valmistuksessa metalliyhdisteiden käyttöä raaka-aineseoksessa rajoitetaan direktiivissä 69/493/ETY säädetyillä raja-arvoilla. Kyseisessä direktiivissä määritellään lopullisten lasituotteiden kemiallinen koostumus.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 33

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot, lukuun ottamatta lasia, jossa käytetään seleeniä väriä poistavana aineena

| Parametri | BAT-AEL (100) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (101) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2–1 | < 0,6–3 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1–5 | < 3–15 × 10–3 |

Parametri

BAT-AEL (100)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (101)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2–1

< 0,6–3 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1–5

< 3–15 × 10–3

44.   Käytettäessä seleeniyhdisteitä väriä poistavana aineena BAT-tekniikoilla on tarkoitus vähentää sulatusuunien seleenipäästöjä käyttämällä yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (102) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan seleeniyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa valitsemalla sopivat raaka-aineet. |

Tekniikka (102)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan seleeniyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa valitsemalla sopivat raaka-aineet.

Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus.

| ii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 34

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien seleenipäästöjen BAT-AEL-arvot, kun seleeniyhdisteitä käytetään väriä poistavana aineena

| Parametri | BAT-AEL (103) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (104) |
| Seleeniyhdisteet ilmaistuna Se:nä | < 1 | < 3 × 10–3 |

Parametri

BAT-AEL (103)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (104)

Seleeniyhdisteet ilmaistuna Se:nä

< 1

< 3 × 10–3

45.   Käytettäessä lyijy-yhdisteitä lyijykristallilasin valmistukseen BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien lyijypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (105) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Sähköllä sulattaminen |

Tekniikka (105)

Sovellettavuus

i.

Sähköllä sulattaminen

Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä)

Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria.

Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta.

| ii. | Pussisuodatin |
| --- | --- |

ii.

Pussisuodatin

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| iii. | Sähköstaattinen pölynkerääjä |
| --- | --- |

iii.

Sähköstaattinen pölynkerääjä

| iv. | Kuiva tai puolikuiva pesu yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa |
| --- | --- |

iv.

Kuiva tai puolikuiva pesu yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa

Taulukko 35

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien lyijypäästöjen BAT-AEL-arvot, kun lyijy-yhdisteitä käytetään lyijykristallilasin valmistukseen

| Parametri | BAT-AEL (106) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (107) |
| Lyijy-yhdisteet ilmaistuna Pb:nä | < 0,5–1 | < 1–3 × 10–3 |

Parametri

BAT-AEL (106)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (107)

Lyijy-yhdisteet ilmaistuna Pb:nä

< 0,5–1

< 1–3 × 10–3

1.5.6   Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

46.   Pölyävissä jatkokäsittelyprosesseissa BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää pöly- ja metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (108) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Käytetään nestettä pölyävissä toiminnoissa (esim. leikkaus, jauhatus ja kiillotus). |

Tekniikka (108)

Sovellettavuus

i.

Käytetään nestettä pölyävissä toiminnoissa (esim. leikkaus, jauhatus ja kiillotus).

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Käytetään pussisuodatinjärjestelmää. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään pussisuodatinjärjestelmää.

Taulukko 36

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksen pölyävissä jatkokäsittelyprosesseissa syntyvien ilmapäästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Pöly | < 1–10 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (109) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (109) | < 1–5 |
| Lyijy-yhdisteet ilmaistuna Pb:nä (110) | < 1–1,5 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

Pöly

< 1–10

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (109)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (109)

< 1–5

Lyijy-yhdisteet ilmaistuna Pb:nä (110)

< 1–1,5

47.   Happokiillotusprosesseissa BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (111) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan kiillotustuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis. |

Tekniikka (111)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan kiillotustuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua.

Taulukko 37

Kotitaloudessa käytettävän lasin valmistuksen happokiillotusprosesseissa syntyvien HF-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä | < 5 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

Fluorivety ilmaistuna HF:nä

< 5

1.6   Erikoislasin valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin todeta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin erikoislasia valmistaviin laitoksiin.

1.6.1   Sulatusuunien pölypäästöt

48.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien jätekaasujen pölypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (112) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Vähennetään haihtuvia ainesosia muuttamalla raaka-aineseosta.
  Raaka-aineseos voi sisältää erittäin haihtuvia ainesosia (esim. booria, fluorideja), jotka ovat sulatusuunien pölypäästöjen tärkeimmät ainesosat. |

Tekniikka (112)

Sovellettavuus

i.

Vähennetään haihtuvia ainesosia muuttamalla raaka-aineseosta.

Raaka-aineseos voi sisältää erittäin haihtuvia ainesosia (esim. booria, fluorideja), jotka ovat sulatusuunien pölypäästöjen tärkeimmät ainesosat.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon valmistettavan lasin laatuvaatimukset.

| ii. | Sähköllä sulattaminen |
| --- | --- |

ii.

Sähköllä sulattaminen

Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä).

Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria.

Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta.

| iii. | Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin |
| --- | --- |

iii.

Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 38

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (113) |
| Pöly | < 10–20 | < 0,03–0,13 |
| < 1–10 (114) | < 0,003–0,065 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (113)

Pöly

< 10–20

< 0,03–0,13

< 1–10 (114)

< 0,003–0,065

1.6.2   Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

49.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| I. | primaariset tekniikat, kuten:






  Tekniikka (115) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| i.   Palamisreaktion muutokset |
| a) | ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen |

I.

primaariset tekniikat, kuten:

Tekniikka (115)

Sovellettavuus

Palamisreaktion muutokset

a)

ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen

Soveltuu tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| b) | polttoilman lämpötilan alentaminen |
| --- | --- |

b)

polttoilman lämpötilan alentaminen

Tekniikkaa voidaan hyödyntää vain laitoskohtaisesti uunin heikomman tehon ja suuremman polttoainekulutuksen takia (eli on käytettävä rekuperatiivisia uuneja regeneratiivisten uunien sijasta).

| c) | vaiheistettu palaminen:






  — | ilman vaiheistus |
| --- | --- | --- |

c)

vaiheistettu palaminen:

—

ilman vaiheistus

| — | polttoaineen vaiheistus |
| --- | --- |

—

polttoaineen vaiheistus

Polttoaineen vaiheistusta voidaan käyttää useimmissa tavanomaisissa ilma-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa.

Polttoilman vaiheistusta voidaan käyttää hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia.

| d) | savukaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

d)

savukaasujen takaisinkierrätys

Tekniikkaa käytetään vain erikoispolttimissa, joissa on jätekaasun automaattinen takaisinkierrätys.

| e) | typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet |
| --- | --- |

e)

typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Saavutetut ympäristöhyödyt ovat yleensä pienemmät molemmilta sivuilta lämmitettävissä kaasu-uuneissa teknisten rajoitusten ja uunien vähäisen joustavuuden takia

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| f) | polttoaineen valinta |
| --- | --- |

f)

polttoaineen valinta

Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| ii. | Sähköllä sulattaminen |
| --- | --- |

ii.

Sähköllä sulattaminen

Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä)

Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria.

Soveltaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta.

| iii. | Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa |
| --- | --- |

iii.

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa

Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

| II. | sekundaariset tekniikat, kuten:






  Tekniikka (116) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| i. | Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR) |

II.

sekundaariset tekniikat, kuten:

Tekniikka (116)

Sovellettavuus

i.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

Tekniikan soveltaminen voi edellyttää pölynpoistojärjestelmän tehostamista sen varmistamiseksi, että pölypitoisuus on alle 10–15 mg/Nm3, sekä rikinpoistojärjestelmää SOX-päästöjen poistamiseksi.

Optimaalisen toimintalämpötilan vuoksi menetelmää sovelletaan vain sähköstaattisten pölynkerääjien yhteydessä. Tekniikkaa ei yleensä käytetä pussisuodatinjärjestelmän kanssa, koska alhainen, noin 180–200 °C:n toimintalämpötila edellyttäisi jätekaasujen uudelleenlämmitystä.

Tekniikan soveltaminen voi vaatia paljon tilaa.

| ii. | Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR) |
| --- | --- |

ii.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

Tekniikkaa voidaan soveltaa vain hyvin rajoitetusti tavanomaisissa regeneratiivisissa uuneissa, joissa oikeaa lämpötila-aluetta on vaikea saavuttaa tai joissa savukaasut ja reagenssi eivät sekoitu oikein.

Tekniikkaa voidaan soveltaa uusiin regeneratiivisiin uuneihin, jotka on varustettu kaksiosaisella regeneraattorilla. Oikeaa lämpötila-aluetta on kuitenkin vaikea pitää yllä, koska polton suunta käännetään kammioiden välillä, mikä aiheuttaa syklisen lämpötilan muutoksen.

Taulukko 39

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (117) |
| NOx ilmaistuna NO2:na | Palamisreaktion muutokset | 600–800 | 1,5–3,2 |
| Sähköllä sulattaminen | < 100 | < 0,25–0,4 |
| Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (118)
   (119) | Ei sovelleta | < 1–3 |
| Sekundaariset tekniikat | < 500 | < 1–3 |

Parametri

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (117)

NOx ilmaistuna NO2:na

Palamisreaktion muutokset

600–800

1,5–3,2

Sähköllä sulattaminen

< 100

< 0,25–0,4

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (118)
   (119)

Ei sovelleta

< 1–3

Sekundaariset tekniikat

< 500

< 1–3

50.   Käytettäessä nitraatteja raaka-aineseoksessa BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää NOX-päästöjä minimoimalla näiden raaka-aineiden käyttöä yhdessä primaaristen tai sekundaaristen tekniikoiden kanssa.

| Tekniikka (120) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Primaariset tekniikat: |
| — | minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa.
  Nitraatteja käytetään erittäin korkealaatuisissa tuotteissa, joissa lasilta vaaditaan erityisominaisuuksia. Tehokkaita vaihtoehtoisia aineita ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidi. |

Tekniikka (120)

Sovellettavuus

Primaariset tekniikat:

—

minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa.

Nitraatteja käytetään erittäin korkealaatuisissa tuotteissa, joissa lasilta vaaditaan erityisominaisuuksia. Tehokkaita vaihtoehtoisia aineita ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidi.

Raaka-aineseoksissa käytettävien nitraattien korvaamista voivat rajoittaa korkeat kustannukset ja/tai vaihtoehtoisten aineiden suuremmat ympäristövaikutukset.

Taulukko 40

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja

| Parametri | BAT | BAT-AEL (121) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (122) |
| NOx ilmaistuna NO2:na | Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa ja sovelletaan primaarisia tai sekundaarisia tekniikoita | < 500–1 000 | < 1–6 |

Parametri

BAT

BAT-AEL (121)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (122)

NOx ilmaistuna NO2:na

Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa ja sovelletaan primaarisia tai sekundaarisia tekniikoita

< 500–1 000

< 1–6

1.6.3   Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

51.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (123) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. |

Tekniikka (123)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon lopullisen lasituotteen laatuvaatimukset.

| ii. | Käytetään vähärikkistä polttoainetta. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään vähärikkistä polttoainetta.

Tekniikan käyttöä voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 41

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | Polttoaine/sulatustekniikka | BAT-AEL (124) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (125) |
| SOx ilmaistuna SO2:na | Maakaasu,
  sähköllä sulattaminen (126) | < 30–200 | < 0,08–0,5 |
| Polttoöljy (127) | 500–800 | 1,25–2 |

Parametri

Polttoaine/sulatustekniikka

BAT-AEL (124)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (125)

SOx ilmaistuna SO2:na

Maakaasu,

sähköllä sulattaminen (126)

< 30–200

< 0,08–0,5

Polttoöljy (127)

500–800

1,25–2

1.6.4   Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

52.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (128) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (128)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen.

Menetelmän sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus.

| ii. | Minimoidaan raaka-aineseoksen fluori- ja/tai klooripitoisuus ja optimoidaan fluorien ja/tai kloorien massatase.
  Fluoriyhdisteitä käytetään antamaan erikoislasille tiettyjä ominaisuuksia (esim. himmeä valaisinlasi, optinen lasi).
  Klooriyhdisteitä voidaan käyttää kirkastusaineena boorilasin valmistuksessa. |
| --- | --- |

ii.

Minimoidaan raaka-aineseoksen fluori- ja/tai klooripitoisuus ja optimoidaan fluorien ja/tai kloorien massatase.

Fluoriyhdisteitä käytetään antamaan erikoislasille tiettyjä ominaisuuksia (esim. himmeä valaisinlasi, optinen lasi).

Klooriyhdisteitä voidaan käyttää kirkastusaineena boorilasin valmistuksessa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon lopputuotteen laatuvaatimukset.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 42

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (129) |
| Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (130) | < 10–20 | < 0,03–0,05 |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä | < 1–5 | < 0,003–0,04 (131) |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (129)

Kloorivety ilmaistuna HCl:nä (130)

< 10–20

< 0,03–0,05

Fluorivety ilmaistuna HF:nä

< 1–5

< 0,003–0,04 (131)

1.6.5   Sulatusuuneissa syntyvät metallit

53.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (132) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (132)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen.

Tekniikan sovellettavuutta voivat rajoittaa laitoksessa valmistettavaa lasityyppiä koskevat rajoitukset ja raaka-aineiden saatavuus.

| ii. | Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa valitsemalla sopivat raaka-aineet, jos lasi on värjättävä tai väri on poistettava tai jos lasilta vaaditaan tiettyjä ominaisuuksia. |
| --- | --- |

ii.

Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa valitsemalla sopivat raaka-aineet, jos lasi on värjättävä tai väri on poistettava tai jos lasilta vaaditaan tiettyjä ominaisuuksia.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Taulukko 43

Erikoislasin valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL (133)
   (134) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (135) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,1–1 | < 0,3–3 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1–5 | < 3–15 × 10–3 |

Parametri

BAT-AEL (133)
   (134)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (135)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,1–1

< 0,3–3 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1–5

< 3–15 × 10–3

1.6.6   Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

54.   Pölyävissä jatkokäsittelyprosesseissa BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää pöly- ja metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (136) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Käytetään nestettä pölyävissä toiminnoissa (esim. leikkaus, jauhatus ja kiillotus). |

Tekniikka (136)

Sovellettavuus

i.

Käytetään nestettä pölyävissä toiminnoissa (esim. leikkaus, jauhatus ja kiillotus).

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Käytetään pussisuodatinjärjestelmää. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään pussisuodatinjärjestelmää.

Taulukko 44

Erikoislasin valmistuksen jatkokäsittelyprosesseissa syntyvien pöly- ja metallipäästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Pöly | 1–10 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (137) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (137) | < 1–5 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

Pöly

1–10

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (137)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (137)

< 1–5

55.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää happokiillotusprosesseissa syntyviä HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (138) | Kuvaus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan kiillotustuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis. |

Tekniikka (138)

Kuvaus

i.

Minimoidaan kiillotustuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua.

Taulukko 45

Erikoislasin tuotantoalan happokiillotusprosesseissa syntyvien HF-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä | < 5 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

Fluorivety ilmaistuna HF:nä

< 5

1.7   Mineraalivillan valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin todeta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin mineraalivillaa valmistaviin laitoksiin.

1.7.1   Sulatusuunien pölypäästöt

56.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien savukaasujen pölypäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (139) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin | Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.
  Sähköstaattisia pölynkerääjiä ei voida käyttää kivivillan valmistuksessa käytettävissä kupoliuuneissa uunissa syntyvän hiilimonoksidin syttymiseen liittyvän räjähdysriskin vuoksi. |

Tekniikka (139)

Sovellettavuus

Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Sähköstaattisia pölynkerääjiä ei voida käyttää kivivillan valmistuksessa käytettävissä kupoliuuneissa uunissa syntyvän hiilimonoksidin syttymiseen liittyvän räjähdysriskin vuoksi.

Taulukko 46

Mineraalivillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (140) |
| Pöly | < 10–20 | < 0,02–0,050 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (140)

Pöly

< 10–20

< 0,02–0,050

1.7.2   Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

57.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (141) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i.   Palamisreaktion muutokset |
| a) | ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen |

Tekniikka (141)

Sovellettavuus

Palamisreaktion muutokset

a)

ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen

Soveltuu tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| b) | polttoilman lämpötilan alentaminen |
| --- | --- |

b)

polttoilman lämpötilan alentaminen

Tekniikkaa voidaan hyödyntää vain laitoskohtaisesti uunin heikomman tehon ja suuremman polttoainekulutuksen takia (eli on käytettävä rekuperatiivisia uuneja regeneratiivisten uunien sijasta).

| c) | vaiheistettu palaminen:






  — | ilman vaiheistus |
| --- | --- | --- |

c)

vaiheistettu palaminen:

—

ilman vaiheistus

| — | polttoaineen vaiheistus |
| --- | --- |

—

polttoaineen vaiheistus

Polttoaineen vaiheistusta voidaan käyttää useimmissa tavanomaisissa ilma-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa.

Polttoilman vaiheistusta voidaan käyttää hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia.

| d) | savukaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

d)

savukaasujen takaisinkierrätys

Tekniikkaa käytetään vain erikoispolttimissa, joissa on jätekaasun automaattinen takaisinkierrätys.

| e) | typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet |
| --- | --- |

e)

typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Saavutetut ympäristöhyödyt ovat yleensä pienemmät molemmilta sivuilta lämmitettävissä kaasu-uuneissa teknisten rajoitusten ja uunien vähäisen joustavuuden takia.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| f) | polttoaineen valinta |
| --- | --- |

f)

polttoaineen valinta

Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| ii. | Sähköllä sulattaminen |
| --- | --- |

ii.

Sähköllä sulattaminen

Ei sovelleta lasin suurtuotantoon (> 300 tonnia päivässä)

Ei sovelleta tuotantoon, jossa sulatustehon vaihtelut ovat suuria.

Soveltaminen sulatusyksikön täydellistä peruskorjausta.

| iii. | Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa |
| --- | --- |

iii.

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa

Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

Taulukko 47

Mineraalivillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | Tuote | Sulatustekniikka | BAT-AEL |
| --- | --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (142) |
| NOX ilmaistuna NO2:na | Lasivilla | Ilma-polttoaine-seoksella ja sähköllä lämmitettävät uunit | < 200–500 | < 0,4–1,0 |
| Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (143) | Ei sovelleta | < 0,5 |
| Kivivilla | Kaikentyyppiset uunit | < 400–500 | < 1,0–1,25 |

Parametri

Tuote

Sulatustekniikka

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (142)

NOX ilmaistuna NO2:na

Lasivilla

Ilma-polttoaine-seoksella ja sähköllä lämmitettävät uunit

< 200–500

< 0,4–1,0

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa (143)

Ei sovelleta

< 0,5

Kivivilla

Kaikentyyppiset uunit

< 400–500

< 1,0–1,25

58.   Kun lasivillan raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja, BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (144) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa.
  Nitraatteja käytetään hapettimina raaka-aineseoksissa, jotka sisältävät suuria määriä laitoksen ulkoista hylkylasia, hylkylasissa esiintyvän orgaanisen aineen korvaamiseksi. |

Tekniikka (144)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa.

Nitraatteja käytetään hapettimina raaka-aineseoksissa, jotka sisältävät suuria määriä laitoksen ulkoista hylkylasia, hylkylasissa esiintyvän orgaanisen aineen korvaamiseksi.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti, kunhan otetaan huomioon lopputuotteen laatuvaatimukset.

| ii. | Sähköllä sulattaminen |
| --- | --- |

ii.

Sähköllä sulattaminen

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Sähköllä sulattaminen edellyttää uunin täydellistä peruskorjausta.

| iii. | Käytetään sulatuksessa happi-polttoaineseosta. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään sulatuksessa happi-polttoaineseosta.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

Taulukko 48

Lasivillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun raaka-aineseoksessa käytetään nitraatteja

| Parametri | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (145) |
| NOx ilmaistuna NO2:na | Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa ja käytetään primaarisia tekniikoita. | < 500–700 | < 1,0–1,4 (146) |

Parametri

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (145)

NOx ilmaistuna NO2:na

Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa ja käytetään primaarisia tekniikoita.

< 500–700

< 1,0–1,4 (146)

1.7.3   Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

59.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (147) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. |

Tekniikka (147)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase.

Tekniikkaa käytetään yleisesti lasivillan valmistuksessa vähärikkisten raaka-aineiden, etenkin laitoksen ulkoisen hylkylasin, saatavuuden mukaan. Jos raaka-aineseoksessa on käytetty suuria määriä laitoksen ulkoista hylkylasia, rikkitaseen optimointiin kohdistuu rajoituksia vaihtelevan rikkipitoisuuden vuoksi.

Kivivillan valmistuksessa rikkitaseen optimointi voi edellyttää kompromissiratkaisua savukaasujen SOX-päästöjen poistamisesta aiheutuvan kiinteän jätteen (suodinpölyn) käsittelyn ja/tai kuidutusprosessissa aiheutuvien kiinteiden jätteiden kierrätyksen (sementtibrikettejä käyttäen) tai kaatopaikkakäsittelyn välillä.

| ii. | Käytetään vähärikkistä polttoainetta. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään vähärikkistä polttoainetta.

Menetelmän käyttöä voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Sähköstaattisia pölynkerääjiä ei käytetä kivivillan valmistuksessa käytettävissä kupoliuuneissa (ks. BAT 56).

| iv. | Käytetään märkäpesua. |
| --- | --- |

iv.

Käytetään märkäpesua.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti teknisten rajoitusten, kuten erityisen jäteveden käsittelylaitoksen käyttötarpeen, mukaan.

Taulukko 49

Mineraalivillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | Tuote/olosuhteet | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (148) |
| SOx ilmaistuna SO2:na | Lasivilla |
| Kaasu- ja sähkölämmitteiset uunit (149) | < 50–150 | < 0,1–0,3 |
| Kivivilla |
| Kaasu- ja sähkölämmitteiset uunit | < 350 | < 0,9 |
| Kupoliuunit, joissa ei käytetä brikettejä tai kierrätetä kuonaa (150) | < 400 | < 1,0 |
| Kupoliuunit, joissa käytetään sementillä sidottuja brikettejä tai kierrätetään kuonaa (151) | < 1 400 | < 3,5 |

Parametri

Tuote/olosuhteet

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (148)

SOx ilmaistuna SO2:na

Lasivilla

Kaasu- ja sähkölämmitteiset uunit (149)

< 50–150

< 0,1–0,3

Kivivilla

Kaasu- ja sähkölämmitteiset uunit

< 350

< 0,9

Kupoliuunit, joissa ei käytetä brikettejä tai kierrätetä kuonaa (150)

< 400

< 1,0

Kupoliuunit, joissa käytetään sementillä sidottuja brikettejä tai kierrätetään kuonaa (151)

< 1 400

< 3,5

1.7.4   Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

60.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (152) | Kuvaus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (152)

Kuvaus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti raaka-aineseosta koskevien rajoitusten ja raaka-aineiden saatavuuden mukaan.

| ii. | Kuiva tai puolikuiva pesu yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

ii.

Kuiva tai puolikuiva pesu yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Sähköstaattisia pölynkerääjiä ei voida käyttää kivivillan valmistuksessa käytettävissä kupoliuuneissa (ks. BAT 56).

Taulukko 50

Mineraalivillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | Tuote | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (153) |
| Kloorivety ilmaistuna HCl:nä | Lasivilla | < 5–0 | < 0,01–0,02 |
| Kivivilla | < 10–30 | < 0,025–0,075 |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä | Kaikki tuotteet | < 1–5 | < 0,002–0,013 (154) |

Parametri

Tuote

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (153)

Kloorivety ilmaistuna HCl:nä

Lasivilla

< 5–0

< 0,01–0,02

Kivivilla

< 10–30

< 0,025–0,075

Fluorivety ilmaistuna HF:nä

Kaikki tuotteet

< 1–5

< 0,002–0,013 (154)

1.7.5   Kivivillan sulatusuuneissa syntyvä rikkivety (H2S)

61.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuuneissa syntyviä H2S-päästöjä soveltamalla savukaasun polttojärjestelmää, jossa rikkivety hapetetaan SO2:ksi

| Tekniikka (155) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Jätekaasun polttojärjestelmä | Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti kivivillan kupoliuuneihin. |

Tekniikka (155)

Sovellettavuus

Jätekaasun polttojärjestelmä

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti kivivillan kupoliuuneihin.

Taulukko 51

Mineraalivillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien H2S-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (156) |
| Rikkivety ilmaistuna H2S:nä | < 2 | < 0,005 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (156)

Rikkivety ilmaistuna H2S:nä

< 2

< 0,005

1.7.6   Sulatusuunien metallipäästöt

62.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (157) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (157)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti raaka-aineiden saatavuuden mukaan.

Lasivillan valmistuksessa mangaanin käyttö raaka-aineseoksessa hapettimena on riippuvainen raaka-aineseoksessa käytettävän laitoksen ulkoisen hylkylasin määrästä ja laadusta, ja sen käyttöä voidaan vähentää vastaavassa suhteessa.

| ii. | Käytetään suodatinjärjestelmää. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään suodatinjärjestelmää.

Sähköstaattisia pölynkerääjiä ei käytetä kivivillan valmistuksessa käytettävissä kupoliuuneissa (ks. BAT 56).

Taulukko 52

Mineraalivillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL (158) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (159) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2–1 (160) | < 0,4–2,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1–2 (160) | < 2–5 × 10–3 |

Parametri

BAT-AEL (158)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (159)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2–1 (160)

< 0,4–2,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1–2 (160)

< 2–5 × 10–3

1.7.7   Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

63.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää jatkokäsittelyprosesseissa syntyviä päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (161) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Törmäyssuodattimet ja syklonit
  Tekniikka perustuu siihen, että savukaasuista poistetaan hiukkaset ja pisarat impaktion/törmäyksen avulla sekä kaasumaiset aineet imeyttämällä ne osittain veteen. Törmäyssuodattimissa käytetään yleensä prosessivettä. Kierrätettävä prosessivesi suodatetaan ennen sen uudelleenkäyttöä. |

Tekniikka (161)

Sovellettavuus

i.

Törmäyssuodattimet ja syklonit

Tekniikka perustuu siihen, että savukaasuista poistetaan hiukkaset ja pisarat impaktion/törmäyksen avulla sekä kaasumaiset aineet imeyttämällä ne osittain veteen. Törmäyssuodattimissa käytetään yleensä prosessivettä. Kierrätettävä prosessivesi suodatetaan ennen sen uudelleenkäyttöä.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti mineraalivillan valmistukseen, etenkin lasivillan tuotannossa muovausalueen päästöjen käsittelyyn (kuitujen päällystys).

Sovelletaan rajoitetusti kivivillan valmistusprosesseihin, koska menetelmä voi vaikuttaa haitallisesti muihin käytettäviin päästöjenvähentämistekniikoihin.

| ii. | Märkäpesulaitteet |
| --- | --- |

ii.

Märkäpesulaitteet

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti keräilyprosessissa (kuitujen päällystyksessä) syntyvien poistokaasujen tai yhdistettyjen (keräily ja karkaisu) poistokaasujen käsittelyyn.

| iii. | Märät sähköstaattiset pölynkerääjät |
| --- | --- |

iii.

Märät sähköstaattiset pölynkerääjät

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti keräilyprosessissa (kuitujen päällystyksessä) syntyvien poistokaasujen, karkaisu-uunien savukaasujen tai yhdistettyjen (keräily ja karkaisu) kaasujen käsittelyyn.

| iv. | Kivivillasuodattimet
  Suodattimessa on teräs- tai betonirakenne, johon on asennettu suodattimina toimivat kivivillalevyt. Suodatin on puhdistettava tai vaihdettava säännöllisesti. Suodatin soveltuu poistokaasuille, joiden kosteuspitoisuus on korkea, ja tarttuville hiukkasille. |
| --- | --- |

iv.

Kivivillasuodattimet

Suodattimessa on teräs- tai betonirakenne, johon on asennettu suodattimina toimivat kivivillalevyt. Suodatin on puhdistettava tai vaihdettava säännöllisesti. Suodatin soveltuu poistokaasuille, joiden kosteuspitoisuus on korkea, ja tarttuville hiukkasille.

Tekniikka soveltuu lähinnä kivivillan valmistuksen keräilyprosesseissa ja/tai karkaisussa syntyvien poistokaasujen käsittelyyn.

| v. | Savukaasun poltto |
| --- | --- |

v.

Savukaasun poltto

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti karkaisu-uuneissa, erityisesti kivivillan valmistusprosesseissa, syntyvien savukaasujen käsittelyyn.

Menetelmän käyttö yhdistettyihin (keräilyn ja karkaisun) savukaasuihin ei ole taloudellisesti toteutuskelpoista poistokaasujen suuren määrän, alhaisen pitoisuuden ja alhaisen lämpötilan vuoksi.

Taulukko 53

Mineraalivillan valmistuksen jatkokäsittelyprosesseissa syntyvien ilmapäästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni lopputuotteita |
| Keräilyalue – keräilyn ja karkauksen yhdistetyt päästöt – keräilyn, karkaisun ja jäähdytyksen yhdistetyt päästöt |
| Hiukkasten kokonaismäärä | < 20–50 | — |
| Fenolit | < 5–10 | — |
| Formaldehydi | < 2–5 | — |
| Ammoniakki | 30–60 | — |
| Amiinit | < 3 | — |
| Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä ilmaistuna C:nä | 10–30 | — |
| Karkaisu-uunien päästöt

   (162)
   (163) |
| Hiukkasten kokonaismäärä | < 5–30 | < 0,2 |
| Fenolit | < 2–5 | < 0,03 |
| Formaldehydi | < 2–5 | < 0,03 |
| Ammoniakki | < 20–60 | < 0,4 |
| Amiinit | < 2 | < 0,01 |
| Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä ilmaistuna C:nä | < 10 | < 0,065 |
| NOx ilmaistuna NO2:na | < 100–200 | < 1 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni lopputuotteita

Keräilyalue – keräilyn ja karkauksen yhdistetyt päästöt – keräilyn, karkaisun ja jäähdytyksen yhdistetyt päästöt

Hiukkasten kokonaismäärä

< 20–50

—

Fenolit

< 5–10

—

Formaldehydi

< 2–5

—

Ammoniakki

30–60

—

Amiinit

< 3

—

Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä ilmaistuna C:nä

10–30

—

Karkaisu-uunien päästöt

   (162)
   (163)

Hiukkasten kokonaismäärä

< 5–30

< 0,2

Fenolit

< 2–5

< 0,03

Formaldehydi

< 2–5

< 0,03

Ammoniakki

< 20–60

< 0,4

Amiinit

< 2

< 0,01

Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä ilmaistuna C:nä

< 10

< 0,065

NOx ilmaistuna NO2:na

< 100–200

< 1

1.8   Korkean lämpötilan eristysvillan (HTIW) valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin todeta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin korkean lämpötilan eritysvilloja valmistaviin laitoksiin.

1.8.1   Sulatus- ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät pölypäästöt

64.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien savukaasujen pölypäästöjä käyttämällä suodatinjärjestelmää.

| Tekniikka (164) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Suodatinjärjestelmä koostuu yleensä pussisuodattimesta. | Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. |

Tekniikka (164)

Sovellettavuus

Suodatinjärjestelmä koostuu yleensä pussisuodattimesta.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 54

Korkean lämpötilan eristysvillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Pöly | Savukaasujen puhdistus suodatinjärjestelmien avulla. | < 5–20 (165) |

Parametri

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

Pöly

Savukaasujen puhdistus suodatinjärjestelmien avulla.

< 5–20 (165)

65.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää pölyävissä jatkokäsittelyprosesseissa syntyviä päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (166) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan tuotteen hävikki varmistamalla, että tuotantolinja on tiivistetty hyvin, jos se on teknisesti mahdollista.
  Pöly- ja kuitupäästöjen mahdollisia lähteitä ovat:






  — | kuidutus ja keräys |

Tekniikka (166)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan tuotteen hävikki varmistamalla, että tuotantolinja on tiivistetty hyvin, jos se on teknisesti mahdollista.

Pöly- ja kuitupäästöjen mahdollisia lähteitä ovat:

—

kuidutus ja keräys

| — | kuitumaton muodostus (kudonta) |
| --- | --- |

—

kuitumaton muodostus (kudonta)

| — | voiteluaineen hävittäminen polttamalla |
| --- | --- |

—

voiteluaineen hävittäminen polttamalla

| — | lopputuotteen leikkaus, viimeistely ja pakkaaminen |
| --- | --- |

—

lopputuotteen leikkaus, viimeistely ja pakkaaminen

Jatkokäsittelyjärjestelmien hyvä rakenne, tiivistys ja huolto ovat tärkeitä tuotteen ilmaan kulkeutuvien hävikkien minimoimiseksi.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Tehdään leikkaus, viimeistely ja pakkaus tyhjiössä käyttämällä tehokasta poistojärjestelmää ja kuitusuodatinta.
  Työaseman (esim. leikkauskoneen, pakkauksen pahvilaatikon) negatiivisen paineen avulla voidaan erottaa hiukkas- ja kuitupäästöt ja johtaa ne kuitusuodattimeen. |
| --- | --- |

ii.

Tehdään leikkaus, viimeistely ja pakkaus tyhjiössä käyttämällä tehokasta poistojärjestelmää ja kuitusuodatinta.

Työaseman (esim. leikkauskoneen, pakkauksen pahvilaatikon) negatiivisen paineen avulla voidaan erottaa hiukkas- ja kuitupäästöt ja johtaa ne kuitusuodattimeen.

| iii. | Käytetään kuitusuodatinjärjestelmää (166)

  Johdetaan jatkokäsittelytoimista (esim. kuidutus, maton muodostus, voiteluaineen hävittäminen polttamalla) syntyvät savukaasut pussisuodattimesta koostuvaan käsittelyjärjestelmään. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuitusuodatinjärjestelmää (166)

Johdetaan jatkokäsittelytoimista (esim. kuidutus, maton muodostus, voiteluaineen hävittäminen polttamalla) syntyvät savukaasut pussisuodattimesta koostuvaan käsittelyjärjestelmään.

Taulukko 55

Korkean lämpötilan eristysvillan valmistuksen pölyävien jatkokäsittelyprosessien BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Pöly (167) | 1–5 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

Pöly (167)

1–5

1.8.2   Sulatus- ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät typpioksidit (NOX)

66.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää voiteluaineen polttouunien NOX-päästöjä ohjaamalla ja/tai muuttamalla palamistapahtumaa

| Tekniikka | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Ohjataan ja/tai muutetaan palamistapahtumaa.
  Termisten NOX:n päästöjen muodostusta vähentäviin tekniikoihin sisältyy tärkeimpien palamisparametrien ohjaus:






  — | ilman ja polttoaineen suhde (happipitoisuus reaktiovyöhykkeellä) |

Tekniikka

Sovellettavuus

Ohjataan ja/tai muutetaan palamistapahtumaa.

Termisten NOX:n päästöjen muodostusta vähentäviin tekniikoihin sisältyy tärkeimpien palamisparametrien ohjaus:

—

ilman ja polttoaineen suhde (happipitoisuus reaktiovyöhykkeellä)

| — | liekin lämpötila |
| --- | --- |

—

liekin lämpötila

| — | viipymäaika korkean lämpötilan vyöhykkeellä. |
| --- | --- |

—

viipymäaika korkean lämpötilan vyöhykkeellä.

Hyvän palamistapahtuman ohjauksessa NOX:n muodostumiselle luodaan mahdollisimman epäsuotuisat olosuhteet.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 56

Korkean lämpötilan eristysvillan tuotantoalalla käytettävissä voiteluaineen polttouuneissa syntyvien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| NOx ilmaistuna NO2:na | Ohjataan ja/tai muutetaan palamistapahtumaa. | 100–200 |

Parametri

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

NOx ilmaistuna NO2:na

Ohjataan ja/tai muutetaan palamistapahtumaa.

100–200

1.8.3   Sulatus- ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

67.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien ja jatkokäsittelyprosessien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (168) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden rikkipitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (168)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden rikkipitoisuus on alhainen.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti raaka-aineiden saatavuuden mukaan.

| ii. | Käytetään vähärikkistä polttoainetta. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään vähärikkistä polttoainetta.

Tekniikan käyttöä voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 57

Korkean lämpötilan eristysvillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien ja jatkokäsittelyprosessien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| SOx ilmaistuna SO2:na | Primaariset tekniikat | < 50 |

Parametri

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

SOx ilmaistuna SO2:na

Primaariset tekniikat

< 50

1.8.4   Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

68.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä valitsemalla raaka-aineseokseen kloori- ja fluoripitoisuudeltaan alhaisia raaka-aineita

| Tekniikka (169) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden rikkipitoisuus on alhainen. | Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. |

Tekniikka (169)

Sovellettavuus

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden rikkipitoisuus on alhainen.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 58

Korkean lämpötilan eristysvillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Kloorivety ilmaistuna HCl:nä | < 10 |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä | < 5 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

Kloorivety ilmaistuna HCl:nä

< 10

Fluorivety ilmaistuna HF:nä

< 5

1.8.5   Sulatusuuneissa ja jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät metallit

69.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien ja jatkokäsittelyprosessien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (170) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (170)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Käytetään suodatinjärjestelmää. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään suodatinjärjestelmää.

Taulukko 59

Korkean lämpötilan eristysvillan valmistuksessa käytettävien sulatusuunien ja jatkokäsittelyprosessien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL (171) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 |

Parametri

BAT-AEL (171)

mg/Nm3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5

1.8.6   Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät haihtuvat orgaaniset yhdisteet

70.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää voiteluaineen polttouunien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (VOC) päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (172) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Palamistapahtuman ohjaus, siihen liittyvien CO-päästöjen tarkkailu mukaan lukien.
  Tekniikkaan sisältyy palamisparametrien ohjaus (esim. happipitoisuus reaktiovyöhykkeellä, liekin lämpötila) savukaasussa esiintyvien orgaanisten ainesosien (esim. polyetyleeniglykolin) täydellisen palamisen varmistamiseksi. Hiilimonoksidipäästöjen tarkkailu mahdollistaa palamattomien orgaanisten aineiden valvonnan. |

Tekniikka (172)

Sovellettavuus

i.

Palamistapahtuman ohjaus, siihen liittyvien CO-päästöjen tarkkailu mukaan lukien.

Tekniikkaan sisältyy palamisparametrien ohjaus (esim. happipitoisuus reaktiovyöhykkeellä, liekin lämpötila) savukaasussa esiintyvien orgaanisten ainesosien (esim. polyetyleeniglykolin) täydellisen palamisen varmistamiseksi. Hiilimonoksidipäästöjen tarkkailu mahdollistaa palamattomien orgaanisten aineiden valvonnan.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Savukaasun poltto |
| --- | --- |

ii.

Savukaasun poltto

Tekniikoiden käyttöä voi rajoittaa niiden huono taloudellinen toteutuskelpoisuus pienten savukaasumäärien ja pienten VOC-pitoisuuksien takia.

| iii. | Märkäpesulaitteet |
| --- | --- |

iii.

Märkäpesulaitteet

Taulukko 60

Korkean lämpötilan eristysvillan valmistuksessa käytettävien voiteluaineen polttouunien VOC-päästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

| Parametri | BAT | BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Haihtuvat orgaaniset yhdisteet ilmaistuina C:nä | Primaariset ja/tai sekundaariset tekniikat | 10–20 |

Parametri

BAT

BAT-AEL

mg/Nm3

Haihtuvat orgaaniset yhdisteet ilmaistuina C:nä

Primaariset ja/tai sekundaariset tekniikat

10–20

1.9   Lasisulatteen valmistusta koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin todeta, tässä luvussa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin lasisulatteita valmistaviin laitoksiin.

1.9.1   Sulatusuunien pölypäästöt

71.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien savukaasujen pölypäästöjä sähköstaattisen pölynkerääjän tai pussisuodatinjärjestelmän avulla

| Tekniikka (173) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin | Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti. |

Tekniikka (173)

Sovellettavuus

Suodatinjärjestelmä: sähköstaattinen pölynkerääjä tai pussisuodatin

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 61

Lasisulatteen valmistuksessa käytettävien sulatusuunien pölypäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (174) |
| Pöly | < 10–20 | < 0,05–0,15 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (174)

Pöly

< 10–20

< 0,05–0,15

1.9.2   Sulatusuuneissa syntyvät typpioksidit (NOX)

72.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien NOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (175) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa.
  Lasisulatteen tuotannossa nitraatteja käytetään monien tuotteiden raaka-aineseoksissa tarvittavien ominaisuuksien aikaansaamiseksi. |

Tekniikka (175)

Sovellettavuus

i.

Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa.

Lasisulatteen tuotannossa nitraatteja käytetään monien tuotteiden raaka-aineseoksissa tarvittavien ominaisuuksien aikaansaamiseksi.

Raaka-aineseoksissa käytettävien nitraattien korvaamista voivat rajoittaa korkeat kustannukset ja/tai vaihtoehtoisten aineiden suuremmat ympäristövaikutukset ja/tai lopputuotteen laatuvaatimukset.

| ii. | Vähennetään uuniin kulkeutuvaa ylimääräistä ilmaa.
  Tekniikalla estetään ilman kulkeutuminen uuniin tiivistämällä poltinkivet, raaka-aineen syöttölaite ja sulatusuunin muut mahdolliset aukot. |
| --- | --- |

ii.

Vähennetään uuniin kulkeutuvaa ylimääräistä ilmaa.

Tekniikalla estetään ilman kulkeutuminen uuniin tiivistämällä poltinkivet, raaka-aineen syöttölaite ja sulatusuunin muut mahdolliset aukot.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Palamisreaktion muutokset

| a) | ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen |
| --- | --- |

a)

ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen

Soveltuu tavanomaisiin ilma-polttoaineseoksella lämmitettäviin uuneihin.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| b) | polttoilman lämpötilan alentaminen |
| --- | --- |

b)

polttoilman lämpötilan alentaminen

Menetelmää voidaan soveltaa vain laitoskohtaisesti uunin tehokkuuden heikkenemisen ja polttoainekulutuksen kasvun vuoksi.

| c) | vaiheistettu palaminen:






  — | ilman vaiheistus |
| --- | --- | --- |

c)

vaiheistettu palaminen:

—

ilman vaiheistus

| — | polttoaineen vaiheistus |
| --- | --- |

—

polttoaineen vaiheistus

Polttoaineen vaiheistusta voidaan käyttää useimmissa tavanomaisissa ilma-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa.

Polttoilman vaiheistusta voidaan soveltaa hyvin rajoitetusti teknisesti monimutkaisen menetelmän takia.

| d) | savukaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

d)

savukaasujen takaisinkierrätys

Tekniikkaa käytetään vain erikoispolttimissa, joissa on savukaasun automaattinen takaisinkierrätys.

| e) | typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet |
| --- | --- |

e)

typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Täysimääräiset hyödyt voidaan saavuttaa uunin tavanomaisen tai täydellisen peruskorjauksen yhteydessä, kun käytetään optimaalista uunin rakennetta ja muotoa.

| f) | polttoaineen valinta |
| --- | --- |

f)

polttoaineen valinta

Tekniikan käyttöä rajoittavat erityyppisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

| iv. | Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa |
| --- | --- |

iv.

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa

Suurimmat ympäristöhyödyt saadaan uunin täydellisen peruskorjauksen yhteydessä käyttöönotetuissa sovelluksissa.

Taulukko 62

Lasisulatteen valmistuksessa käytettävien sulatusuunien NOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT | Toimintaolosuhteet | BAT-AEL (176) |
| --- | --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (177) |
| NOx ilmaistuna NO2:na | Primaariset tekniikat | Happi-polttoaineseoksella lämmittäminen ilman nitraatteja (178) | Ei sovelleta | < 2,5–5 |
| Happi-polttoaineseoksella lämmittäminen ja nitraattien käyttö | Ei sovelleta | 5–10 |
| Polttoaine-ilmaseoksella, polttoaineen ja hapella rikastetun ilman seoksella polttaminen ilman nitraatteja | 500–1 000 | 2,5–7,5 |
| Polttoaine-ilmaseoksella, polttoaineen ja hapella rikastetun ilman seoksella polttaminen sekä nitraattien käyttö | < 1 600 | < 12 |

Parametri

BAT

Toimintaolosuhteet

BAT-AEL (176)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (177)

NOx ilmaistuna NO2:na

Primaariset tekniikat

Happi-polttoaineseoksella lämmittäminen ilman nitraatteja (178)

Ei sovelleta

< 2,5–5

Happi-polttoaineseoksella lämmittäminen ja nitraattien käyttö

Ei sovelleta

5–10

Polttoaine-ilmaseoksella, polttoaineen ja hapella rikastetun ilman seoksella polttaminen ilman nitraatteja

500–1 000

2,5–7,5

Polttoaine-ilmaseoksella, polttoaineen ja hapella rikastetun ilman seoksella polttaminen sekä nitraattien käyttö

< 1 600

< 12

1.9.3   Sulatusuuneissa syntyvät rikkioksidit (SOX)

73.   BAT-tekniikalla on tarkoitus valvoa sulatusuunien SOX-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (179) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden rikkipitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (179)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden rikkipitoisuus on alhainen.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti raaka-aineiden saatavuuden mukaan.

| ii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

| iii. | Käytetään vähärikkistä polttoainetta. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään vähärikkistä polttoainetta.

Tekniikan käyttöä voivat rajoittaa vähärikkisten polttoaineiden saatavuutta koskevat rajoitukset, jotka saattavat sisältyä jäsenvaltion harjoittamaan energiapolitiikkaan.

Taulukko 63

Lasisulatteen valmistuksessa käytettävien sulatusuunien SOX-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (180) |
| SOx ilmaistuna SO2:na | < 50–200 | < 0,25–1,5 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (180)

SOx ilmaistuna SO2:na

< 50–200

< 0,25–1,5

1.9.4   Sulatusuuneissa syntyvä kloorivety (HCI) ja fluorivety (HF)

74.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (181) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (181)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti raaka-aineseosta koskevien rajoitusten ja raaka-aineiden saatavuuden mukaan.

| ii. | Minimoidaan fluoriyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa, kun niillä pyritään varmistamaan lopputuotteen laatu.
  Fluoriyhdisteitä käytetään antamaan lasisulatteelle tiettyjä ominaisuuksia (esim. lämmön- ja kemikaalinkestävyys). |
| --- | --- |

ii.

Minimoidaan fluoriyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa, kun niillä pyritään varmistamaan lopputuotteen laatu.

Fluoriyhdisteitä käytetään antamaan lasisulatteelle tiettyjä ominaisuuksia (esim. lämmön- ja kemikaalinkestävyys).

Fluoriyhdisteiden käytön minimointia tai korvaamista vaihtoehtoisilla aineilla rajoittavat tuotteen laatuvaatimukset.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 64

Lasisulatteen valmistuksessa käytettävien sulatusuunien HCl- ja HF-päästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (182) |
| Kloorivety ilmaistuna HCl:nä | < 10 | < 0,05 |
| Fluorivety ilmaistuna HF:nä | < 5 | < 0,03 |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (182)

Kloorivety ilmaistuna HCl:nä

< 10

< 0,05

Fluorivety ilmaistuna HF:nä

< 5

< 0,03

1.9.5   Sulatusuuneissa syntyvät metallit

75.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää sulatusuunien metallipäästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (183) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. |

Tekniikka (183)

Sovellettavuus

i.

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen.

Tekniikkaa voidaan soveltaa yleisesti laitoksessa valmistettavan lasisulatteen tyypin asettamien rajoitusten ja raaka-aineiden saatavuuden mukaan.

| ii. | Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa, kun lasisulate on värjättävä tai lasisulatteelta vaaditaan muita erityisominaisuuksia. |
| --- | --- |

ii.

Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa, kun lasisulate on värjättävä tai lasisulatteelta vaaditaan muita erityisominaisuuksia.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| iii. | Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa |
| --- | --- |

iii.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa

Taulukko 65

Lasisulatteen valmistuksessa käytettävien sulatusuunien metallipäästöjen BAT-AEL-arvot

| Parametri | BAT-AEL (184) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tonni sulatettua lasia (185) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 | < 7,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 | < 37 × 10–3 |

Parametri

BAT-AEL (184)

mg/Nm3

kg/tonni sulatettua lasia (185)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1

< 7,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5

< 37 × 10–3

1.9.6   Jatkokäsittelyprosesseissa syntyvät päästöt

76.   BAT-tekniikalla on tarkoitus vähentää pölyävissä jatkokäsittelyprosesseissa syntyviä päästöjä soveltamalla yhtä seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmää:

| Tekniikka (186) | Sovellettavuus |
| --- | --- |
| i. | Käytetään märkäjauhatusmenetelmiä.
  Menetelmässä lasisulate jauhetaan haluttuun hiukkaskokoon ja siihen lisätään riittävästi nestettä lietteen muodostamiseksi. Prosessi tapahtuu yleensä kuulamyllyssä käyttämällä vettä. |

Tekniikka (186)

Sovellettavuus

i.

Käytetään märkäjauhatusmenetelmiä.

Menetelmässä lasisulate jauhetaan haluttuun hiukkaskokoon ja siihen lisätään riittävästi nestettä lietteen muodostamiseksi. Prosessi tapahtuu yleensä kuulamyllyssä käyttämällä vettä.

Tekniikoita voidaan soveltaa yleisesti.

| ii. | Käytetään kuivajauhatusta ja kuivatuotepakkausta yhdessä tehokkaan poistojärjestelmän ja kuitusuodattimen kanssa.
  Käytetään jauhatuslaitteissa tai pakkausasemassa negatiivista painetta, jotta pölypäästöt kulkeutuvat kuitusuodattimeen. |
| --- | --- |

ii.

Käytetään kuivajauhatusta ja kuivatuotepakkausta yhdessä tehokkaan poistojärjestelmän ja kuitusuodattimen kanssa.

Käytetään jauhatuslaitteissa tai pakkausasemassa negatiivista painetta, jotta pölypäästöt kulkeutuvat kuitusuodattimeen.

| iii. | Käytetään suodatinjärjestelmää. |
| --- | --- |

iii.

Käytetään suodatinjärjestelmää.

Taulukko 66

Lasisulatteen valmistuksen jatkokäsittelyprosesseissa syntyvien ilmapäästöjen BAT-AEL-arvot, kun niitä käsitellään erikseen

| Parametri | BAT-AEL |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Pöly | 5–10 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 (187) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 (187) |

Parametri

BAT-AEL

mg/Nm3

Pöly

5–10

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1 (187)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5 (187)

Sanasto

1.10   Tekniikoiden kuvaus

1.10.1   Pölypäästöt

| Tekniikka | Kuvaus |
| --- | --- |
| Sähköstaattinen pölynkerääjä | Sähköstaattiset pölynkerääjät toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne voivat toimia hyvin erilaisissa olosuhteissa. |
| Pussisuodatin | Pussisuodattimet valmistetaan huokoisesta kudotusta tai huovutetusta kankaasta, jonka läpi virtaa kaasuja hiukkasten poistamiseksi.
  Pussisuodattimen käyttö edellyttää sellaisen kangasmateriaalin valintaa, joka soveltuu yhteen jätekaasujen ominaisuuksien ja korkeimman toimintalämpötilan kanssa. |
| Vähennetään haihtuvia ainesosia muuttamalla raaka-aineseosta. | Raaka-aineseos voi sisältää erittäin haihtuvia ainesosia (esim. booriyhdisteitä), joiden määrää voidaan vähentää tai jotka voidaan korvata vähentämällä lähinnä höyrystymisilmiöstä johtuvia pölypäästöjä. |
| Sähköllä sulattaminen | Tekniikassa käytetään sulatusuunia, jossa energia saadaan resistiivisen kuumentamisen avulla.
  Kylmäpintaisissa uuneissa, joissa elektrodit on asennettu yleensä uunin pohjaan ja joissa kylmä mänkipeitto peittää sulatteen, seoksen ainesosien (esim. lyijy-yhdisteiden) höyrystyminen vähenee merkittävästi. |

Tekniikka

Kuvaus

Sähköstaattinen pölynkerääjä

Sähköstaattiset pölynkerääjät toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne voivat toimia hyvin erilaisissa olosuhteissa.

Pussisuodatin

Pussisuodattimet valmistetaan huokoisesta kudotusta tai huovutetusta kankaasta, jonka läpi virtaa kaasuja hiukkasten poistamiseksi.

Pussisuodattimen käyttö edellyttää sellaisen kangasmateriaalin valintaa, joka soveltuu yhteen jätekaasujen ominaisuuksien ja korkeimman toimintalämpötilan kanssa.

Vähennetään haihtuvia ainesosia muuttamalla raaka-aineseosta.

Raaka-aineseos voi sisältää erittäin haihtuvia ainesosia (esim. booriyhdisteitä), joiden määrää voidaan vähentää tai jotka voidaan korvata vähentämällä lähinnä höyrystymisilmiöstä johtuvia pölypäästöjä.

Sähköllä sulattaminen

Tekniikassa käytetään sulatusuunia, jossa energia saadaan resistiivisen kuumentamisen avulla.

Kylmäpintaisissa uuneissa, joissa elektrodit on asennettu yleensä uunin pohjaan ja joissa kylmä mänkipeitto peittää sulatteen, seoksen ainesosien (esim. lyijy-yhdisteiden) höyrystyminen vähenee merkittävästi.

1.10.2   NOX-päästöt

| Tekniikka | Kuvaus |
| --- | --- |
| Palamisreaktion muutokset |
| i. | ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen |

Tekniikka

Kuvaus

Palamisreaktion muutokset

i.

ilman ja polttoaineen suhteen pienentäminen

Tekniikka perustuu lähinnä seuraaviin ominaisuuksiin:

| — | minimoidaan ilmavuodot uuniin |
| --- | --- |

—

minimoidaan ilmavuodot uuniin

| — | valvotaan tarkasti palamisilmaa |
| --- | --- |

—

valvotaan tarkasti palamisilmaa

| — | muutetaan uunin polttokammion rakennetta |
| --- | --- |

—

muutetaan uunin polttokammion rakennetta

| ii. | polttoilman lämpötilan alentaminen |
| --- | --- |

ii.

polttoilman lämpötilan alentaminen

Rekuperatiivisten uunien käyttö regeneratiivisten uunien sijaan johtaa polttoilman alhaisempaan esilämmityslämpötilaan ja siten alhaisempaan liekin lämpötilaan. Tästä seuraa kuitenkin uunin tehokkuuden heikkeneminen (alhaisempi sulatusteho), polttoainetehokkuuden aleneminen ja polttoainekulutuksen kasvu ja siten mahdollisesti päästöjen lisääntyminen (kg/tonni lasia).

| iii. | vaiheistettu poltto |
| --- | --- |

iii.

vaiheistettu poltto

| — | Polttoilman vaiheistaminen liittyy epätäydelliseen palamiseen ja ilma- tai happiylimäärän lisäämiseen uuniin, jotta varmistetaan polttoaineen täydellinen palaminen. |
| --- | --- |

—

Polttoilman vaiheistaminen liittyy epätäydelliseen palamiseen ja ilma- tai happiylimäärän lisäämiseen uuniin, jotta varmistetaan polttoaineen täydellinen palaminen.

| — | Polttoaineen vaiheistamisessa poltinkanavaan muodostetaan matalaimpulssinen primaariliekki (10 % kokonaisenergiasta); sekundaariliekki peittää primaariliekin alkuosan ja pienentää sen sydänosan lämpötilaa. |
| --- | --- |

—

Polttoaineen vaiheistamisessa poltinkanavaan muodostetaan matalaimpulssinen primaariliekki (10 % kokonaisenergiasta); sekundaariliekki peittää primaariliekin alkuosan ja pienentää sen sydänosan lämpötilaa.

| iv. | savukaasujen takaisinkierrätys |
| --- | --- |

iv.

savukaasujen takaisinkierrätys

Takaisinkierrätyksessä uunin jätekaasut puhalletaan takaisin liekkiin, jotta vähennetään happipitoisuutta ja siten liekin lämpötilaa.

Erikoispoltinten käyttö perustuu palamiskaasujen sisäiseen takaisinkierrätykseen ja liekkien alkuosan lämpötilan pienentämiseen ja liekkien kuumimman osan happipitoisuuden vähentämiseen.

| v. | typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet |
| --- | --- |

v.

typen oksidien syntymistä vähentävät polttimet

Tekniikka perustuu liekin huippulämpötilojen alentamiseen, joka johtaa palamisen viivästymisen lisäksi polttoaineen täydelliseen palamiseen sekä lämmön suurempaan siirtymiseen (liekin suurempaan säteilykykyyn). Se voidaan yhdistää uunin palamiskammion rakenteen muutokseen.

| vi. | polttoaineen valinta |
| --- | --- |

vi.

polttoaineen valinta

Öljyllä lämmitettävien uunien NOX-päästöt ovat yleensä pienempiä kuin kaasulla lämmitettävien uunien NOX-päästöt paremman termisen säteilykyvyn ja liekin alhaisempien lämpötilojen vuoksi.

Erityisrakenteinen uuni

Rekuperatiiviset uunit, jotka on varustettu erilaisilla toiminnoilla, mahdollistavat alhaisemman liekin lämpötilan. Tärkeimmät ominaisuudet ovat:

| — | erikoispolttimet (määrä ja sijainti) |
| --- | --- |

—

erikoispolttimet (määrä ja sijainti)

| — | mukautetut uunin mitat (korkeus ja koko) |
| --- | --- |

—

mukautetut uunin mitat (korkeus ja koko)

| — | raaka-aineet esilämmitetään kahdessa vaiheessa siten, että jätekaasut virtaavat uuniin syötettävien raaka-aineiden yli ja lämmönvaihtimen eli rekuperaattorin loppupäässä ulkoisen hylkylasin esilämmitintä käytetään palamisilman esilämmittämiseen. |
| --- | --- |

—

raaka-aineet esilämmitetään kahdessa vaiheessa siten, että jätekaasut virtaavat uuniin syötettävien raaka-aineiden yli ja lämmönvaihtimen eli rekuperaattorin loppupäässä ulkoisen hylkylasin esilämmitintä käytetään palamisilman esilämmittämiseen.

Sähköllä sulattaminen

Tekniikassa käytetään sulatusuunia, jossa energia saadaan resistiivisen kuumentamisen avulla. Tärkeimmät ominaisuudet ovat seuraavat:

| — | elektrodit asennetaan yleensä (kylmäpintaisen) uunin pohjalle |
| --- | --- |

—

elektrodit asennetaan yleensä (kylmäpintaisen) uunin pohjalle

| — | nitraatteja on käytettävä usein kylmäpintaisten sähköuunien raaka-aineseoksessa, jotta saadaan aikaan vakaan, turvallisen ja tehokkaan valmistusprosessin edellyttämät hapettavat olosuhteet. |
| --- | --- |

—

nitraatteja on käytettävä usein kylmäpintaisten sähköuunien raaka-aineseoksessa, jotta saadaan aikaan vakaan, turvallisen ja tehokkaan valmistusprosessin edellyttämät hapettavat olosuhteet.

Happi-polttoaineseoksen käyttö sulatuksessa

Palamisilma korvataan hapella (puhtausaste > 90 %) uunissa typestä syntyvien termisten NOX-päästöjen muodostumisen ehkäisemiseksi/vähentämiseksi. Uunin typpipitoisuusjäämät riippuvat käytetyn hapen puhtaudesta, polttoaineen laadusta (prosenttia N2:a maakaasussa) ja mahdollisesta ilman otosta.

Kemiallinen pelkistys polttoaineen avulla

Fossiilista polttoainetta ruiskutetaan jätekaasuun, jolloin NOX pelkistyy kemiallisesti N2:ksi erilaisten reaktioiden seurauksena. 3R-prosessissa polttoaine (maakaasu tai öljy) ruiskutetaan regeneraattorin sisääntuloon. Tekniikkaa on tarkoitettu käytettävän regeneratiivisissa uuneissa.

Selektiivinen katalyyttinen pelkistys (SCR)

NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin kanssa katalyyttikerroksessa (yleensä vesiliuoksessa) noin 300–450 °C:n optimaalisessa toimintalämpötilassa.

Katalyyttikerroksia voi olla yksi tai kaksi. Käyttämällä enemmän katalyytteja (kahta katalyyttikerrosta) saavutetaan suurempi NOX-päästöjen vähennys.

Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR)

NOX pelkistyy typeksi reagoimalla ammoniakin tai urean kanssa korkeassa lämpötilassa.

Toimintalämpötila-alueen on oltava 900–1 050 °C.

Minimoidaan nitraattien käyttö raaka-aineseoksessa

Nitraattien minimointiin perustuvaa menetelmää käytetään raaka-aineissa olevien nitraattien hajoamisesta syntyvien NOX-päästöjen vähentämiseksi, kun nitraatteja käytetään hapettavana aineena hyvin korkealaatuisissa tuotteissa, joiden on oltava täysin värittömiä, tai muissa laseissa vaadittujen ominaisuuksien antamiseksi. Sovellettavat vaihtoehdot ovat seuraavat:

| — | Vähennetään raaka-aineseoksessa käytettävien nitraattien määrää mahdollisimman pieneksi tuotteelle ja sulatukselle asetettujen vaatimusten mukaan. |
| --- | --- |

—

Vähennetään raaka-aineseoksessa käytettävien nitraattien määrää mahdollisimman pieneksi tuotteelle ja sulatukselle asetettujen vaatimusten mukaan.

| — | Korvataan nitraatit vaihtoehtoisilla aineilla. Tehokkaita vaihtoehtoja ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidit. |
| --- | --- |

—

Korvataan nitraatit vaihtoehtoisilla aineilla. Tehokkaita vaihtoehtoja ovat sulfaatit, arseenioksidit ja ceriumoksidit.

| — | Muutetaan prosessia (esim. erityiset hapettavat palamisolosuhteet). |
| --- | --- |

—

Muutetaan prosessia (esim. erityiset hapettavat palamisolosuhteet).

1.10.3   SOX-päästöt

| Tekniikka | Kuvaus |
| --- | --- |
| Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. | Käytetään kuivajauhetta tai alkalisen reagenssin lietettä/liuosta, joka syötetään jätekaasuvirtaan. Materiaali reagoi kaasumaisen rikin kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan suodattamalla (pussisuodattimella tai sähköstaattisella pölynkerääjällä). Reaktiotornin käyttö parantaa yleensä pesujärjestelmän tehokkuutta. |
| Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase. | Raaka-aineseoksen rikkipitoisuuden minimointiin perustuvaa tekniikkaa sovelletaan rikkiä (yleensä sulfaatteja) sisältävien raaka-aineiden hajoamisesta aiheutuvien SOX -päästöjen vähentämiseksi, kun rikkiä käytetään selvitysaineena.
  SOX-päästöjen tehokas vähentäminen on riippuvainen rikkiyhdisteiden retentiosta eli pysymästä lasissa, joka voi vaihdella merkittävästi lasityypin mukaan, sekä rikkitaseen optimoinnista. |
| Käytetään vähärikkistä polttoainetta. | Polttoaineessa olevan rikin palamisen aikana tapahtuvasta hapettumisesta syntyvien SOX -päästöjen vähentämiseksi käytetään maakaasua tai vähärikkistä polttoainetta. |

Tekniikka

Kuvaus

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Käytetään kuivajauhetta tai alkalisen reagenssin lietettä/liuosta, joka syötetään jätekaasuvirtaan. Materiaali reagoi kaasumaisen rikin kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan suodattamalla (pussisuodattimella tai sähköstaattisella pölynkerääjällä). Reaktiotornin käyttö parantaa yleensä pesujärjestelmän tehokkuutta.

Minimoidaan raaka-aineseoksen rikkipitoisuus ja optimoidaan rikkitase.

Raaka-aineseoksen rikkipitoisuuden minimointiin perustuvaa tekniikkaa sovelletaan rikkiä (yleensä sulfaatteja) sisältävien raaka-aineiden hajoamisesta aiheutuvien SOX -päästöjen vähentämiseksi, kun rikkiä käytetään selvitysaineena.

SOX-päästöjen tehokas vähentäminen on riippuvainen rikkiyhdisteiden retentiosta eli pysymästä lasissa, joka voi vaihdella merkittävästi lasityypin mukaan, sekä rikkitaseen optimoinnista.

Käytetään vähärikkistä polttoainetta.

Polttoaineessa olevan rikin palamisen aikana tapahtuvasta hapettumisesta syntyvien SOX -päästöjen vähentämiseksi käytetään maakaasua tai vähärikkistä polttoainetta.

1.10.4   HCl- ja HF-päästöt

| Tekniikka | Kuvaus |
| --- | --- |
| Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen. | Raaka-aineseokseen valitaan huolellisesti raaka-aineet, jotka voivat sisältää epäpuhtauksina esiintyviä klorideja ja fluorideja (esim. synteettinen natriumkarbonaatti, dolomiitti, ulkoinen hylkylasi, kierrätetty suodatinpöly), jotta vähennetään näiden aineiden hajoamisesta sulatusprosessin aikana aiheutuvia HCl- ja HF-päästöjä lähteellä. |
| Minimoidaan fluori- ja klooriyhdisteiden määrä raaka-aineseoksessa ja optimoidaan fluorien ja/tai kloorien massatase. | Sulatusprosessissa syntyviä fluori- ja klooripäästöjä voidaan minimoida vähentämällä tällaisten aineiden määrää raaka-aineseoksessa mahdollisimman pieneksi lopputuotteen laatuvaatimusten mukaan. Fluoriyhdisteitä (esim. fluorisälpä, kryoliitti, fluorisilikaatti) käytetään antamaan erikoislasille tiettyjä ominaisuuksia (esim. himmeä lasi, optinen lasi). Klooriyhdisteitä voidaan käyttää selvitysaineena. |
| Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa. | Käytetään kuivajauhetta tai alkalisen reagenssin lietettä/liuosta, joka syötetään jätekaasuvirtaan. Materiaali reagoi kaasumaisten kloorien ja fluorien kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan suodattamalla (sähköstaattisella pölynkerääjällä tai pussisuodattimella). |

Tekniikka

Kuvaus

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden kloori- ja fluoripitoisuus on alhainen.

Raaka-aineseokseen valitaan huolellisesti raaka-aineet, jotka voivat sisältää epäpuhtauksina esiintyviä klorideja ja fluorideja (esim. synteettinen natriumkarbonaatti, dolomiitti, ulkoinen hylkylasi, kierrätetty suodatinpöly), jotta vähennetään näiden aineiden hajoamisesta sulatusprosessin aikana aiheutuvia HCl- ja HF-päästöjä lähteellä.

Minimoidaan fluori- ja klooriyhdisteiden määrä raaka-aineseoksessa ja optimoidaan fluorien ja/tai kloorien massatase.

Sulatusprosessissa syntyviä fluori- ja klooripäästöjä voidaan minimoida vähentämällä tällaisten aineiden määrää raaka-aineseoksessa mahdollisimman pieneksi lopputuotteen laatuvaatimusten mukaan. Fluoriyhdisteitä (esim. fluorisälpä, kryoliitti, fluorisilikaatti) käytetään antamaan erikoislasille tiettyjä ominaisuuksia (esim. himmeä lasi, optinen lasi). Klooriyhdisteitä voidaan käyttää selvitysaineena.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Käytetään kuivajauhetta tai alkalisen reagenssin lietettä/liuosta, joka syötetään jätekaasuvirtaan. Materiaali reagoi kaasumaisten kloorien ja fluorien kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan suodattamalla (sähköstaattisella pölynkerääjällä tai pussisuodattimella).

1.10.5   Metallipäästöt

| Tekniikka | Kuvaus |
| --- | --- |
| Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen. | Raaka-aineseokseen valitaan huolellisesti raaka-aineet, jotka voivat sisältää epäpuhtauksina esiintyviä metalleja (esim. ulkoinen hylkylasi), jotta vähennetään näiden aineiden hajoamisesta sulatusprosessin aikana aiheutuvia metallipäästöjä lähteellä. |
| Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa, kun lasi on värjättävä tai lasista on poistettava väri, lasille asetettujen laatuvaatimusten mukaisesti. | Sulatusprosessissa syntyviä metallipäästöjä voidaan vähentää seuraavasti:






  — | minimoidaan värillisen lasin valmistuksessa käytettävien metalliyhdisteiden (esim. rauta-, kromi-, koboltti-, kupari-, mangaaniyhdisteet) määrä raaka-aineseoksessa |

Tekniikka

Kuvaus

Valitaan raaka-aineseokseen aineita, joiden metallipitoisuus on alhainen.

Raaka-aineseokseen valitaan huolellisesti raaka-aineet, jotka voivat sisältää epäpuhtauksina esiintyviä metalleja (esim. ulkoinen hylkylasi), jotta vähennetään näiden aineiden hajoamisesta sulatusprosessin aikana aiheutuvia metallipäästöjä lähteellä.

Minimoidaan metalliyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa, kun lasi on värjättävä tai lasista on poistettava väri, lasille asetettujen laatuvaatimusten mukaisesti.

Sulatusprosessissa syntyviä metallipäästöjä voidaan vähentää seuraavasti:

—

minimoidaan värillisen lasin valmistuksessa käytettävien metalliyhdisteiden (esim. rauta-, kromi-, koboltti-, kupari-, mangaaniyhdisteet) määrä raaka-aineseoksessa

| — | minimoidaan väriä poistavana aineena käytettävien seleeniyhdisteiden ja ceriumoksidin määrä kirkkaan lasin valmistuksessa |
| --- | --- |

—

minimoidaan väriä poistavana aineena käytettävien seleeniyhdisteiden ja ceriumoksidin määrä kirkkaan lasin valmistuksessa

Minimoidaan seleeniyhdisteiden käyttö raaka-aineseoksessa valitsemalla sopivat raaka-aineet.

Sulatusprosessissa syntyviä seleenipäästöjä voidaan vähentää seuraavasti:

| — | minimoidaan/vähennetään raaka-aineseoksessa käytettävien seleenien määrää tuotteelle asetettujen vaatimusten mukaan |
| --- | --- |

—

minimoidaan/vähennetään raaka-aineseoksessa käytettävien seleenien määrää tuotteelle asetettujen vaatimusten mukaan

| — | valitaan seleenipitoisia raaka-aineita, joiden haihtuvuus on pieni, jotta vähennetään höyrystymisilmiötä sulamisprosessissa |
| --- | --- |

—

valitaan seleenipitoisia raaka-aineita, joiden haihtuvuus on pieni, jotta vähennetään höyrystymisilmiötä sulamisprosessissa

Käytetään suodatinjärjestelmää.

Pölynpoistojärjestelmillä (pussisuodatin ja sähköstaattinen pölynkerääjä) voidaan vähentää sekä pöly- että metallipäästöjä, sillä lasin sulatusprosesseissa syntyvät metallien ilmapäästöt ovat valtaosin hiukkasmuodossa. Joidenkin erittäin haihtuvista yhdisteistä muodostuvien metallien (esim. seleenin) osalta poistotehokkuus voi vaihdella merkittävästi suodatuslämpötilan mukaan.

Käytetään kuivaa tai puolikuivaa pesua yhdessä suodatinjärjestelmän kanssa.

Kaasumaisia metalleja voidaan vähentää merkittävästi käyttämällä kuivaa tai puolikuivaa pesutekniikkaa ja alkalista reagenssia. Alkalinen reagenssi reagoi kaasumaisen aineen kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan suodattamalla (pussisuodattimella tai sähköstaattisella pölynkerääjällä).

1.10.6   Yhdistetyt kaasumaiset päästöt (esim. SOX, HCl, HF, booriyhdisteet)

| Märkäpesu | Märkäpesuprosessissa kaasumaiset yhdisteet liuotetaan sopivaan nesteeseen (veteen tai alkaliseen liuokseen). Märkäpesuprosessin loppuvaiheessa savukaasuihin imeytyy vettä, ja pisarat on erotettava ennen savukaasujen käsittelyä. Tuloksena olevaa nestettä on käsiteltävä jätevedenkäsittelyprosessissa, ja liukenemattomat aineet on kerättävä erottamalla tai suodattamalla. |
| --- | --- |

Märkäpesu

Märkäpesuprosessissa kaasumaiset yhdisteet liuotetaan sopivaan nesteeseen (veteen tai alkaliseen liuokseen). Märkäpesuprosessin loppuvaiheessa savukaasuihin imeytyy vettä, ja pisarat on erotettava ennen savukaasujen käsittelyä. Tuloksena olevaa nestettä on käsiteltävä jätevedenkäsittelyprosessissa, ja liukenemattomat aineet on kerättävä erottamalla tai suodattamalla.

1.10.7   Yhdistetyt päästöt (kiinteät + kaasumaiset)

| Tekniikka | Kuvaus |
| --- | --- |
| Märkäpesu | Märkäpesuprosessissa voidaan poistaa samanaikaisesti (sopivalla nesteellä eli vedellä tai alkalisella liuoksella) kiinteät ja kaasumaiset yhdisteet. Hiukkasten ja kaasun poistamisessa sovelletaan eri kriteerejä. Siksi on usein tehtävä kompromissi kahden vaihtoehdon välillä.
  Tuloksena olevaa nestettä on käsiteltävä jäteveden käsittelyjärjestelmässä, ja liukenemattomat aineet (kiinteät päästöt ja kemiallisista reaktioista syntyneet tuotteet) on kerättävä erottamalla tai suodattamalla.
  Mineraalivillan ja päättymättömän lasikuidun tuotantoalalla useimmin käytetyt järjestelmät ovat seuraavat:






  — | täytekappalepesurit, joissa on törmäyssuodattimet |

Tekniikka

Kuvaus

Märkäpesu

Märkäpesuprosessissa voidaan poistaa samanaikaisesti (sopivalla nesteellä eli vedellä tai alkalisella liuoksella) kiinteät ja kaasumaiset yhdisteet. Hiukkasten ja kaasun poistamisessa sovelletaan eri kriteerejä. Siksi on usein tehtävä kompromissi kahden vaihtoehdon välillä.

Tuloksena olevaa nestettä on käsiteltävä jäteveden käsittelyjärjestelmässä, ja liukenemattomat aineet (kiinteät päästöt ja kemiallisista reaktioista syntyneet tuotteet) on kerättävä erottamalla tai suodattamalla.

Mineraalivillan ja päättymättömän lasikuidun tuotantoalalla useimmin käytetyt järjestelmät ovat seuraavat:

—

täytekappalepesurit, joissa on törmäyssuodattimet

| — | venturipesurit |
| --- | --- |

—

venturipesurit

Märät sähköstaattiset pölynkerääjät

Toiminta perustuu sähköstaattisen pölynkerääjän käyttöön ja kerätyn materiaalin poistamiseen keräyslevyiltä huuhtelemalla ne sopivalla nesteellä, yleensä vedellä. Vesipisarat poistetaan yleensä jonkin järjestelmän avulla ennen jätekaasujen käsittelyä (pisaranerotin tai ”last dry field”)

1.10.8   Leikkaus-, jauhatus ja kiillotustoiminnoista syntyvät päästöt

| Tekniikka | Kuvaus |
| --- | --- |
| Käytetään nestettä pölyävissä toiminnoissa (esim. leikkaus, jauhatus ja kiillotus). | Vettä käytetään yleensä jäähdytteenä leikkaus-, jauhatus- ja kiillotustoiminnoissa ja pölypäästöjen ehkäisemiseksi. Sumunpoistimilla varustettu poistojärjestelmä voi olla tarpeellinen. |
| Käytetään pussisuodatinjärjestelmää. | Pussisuodattimet soveltuvat sekä pöly- että metallipäästöjen vähentämiseen, sillä jatkokäsittelyprosessien metallipäästöt ovat valtaosin hiukkasmuodossa. |
| Minimoidaan kiillotustuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis. | Happokiillotus tehdään upottamalla lasituotteet kiillotusaltaaseen, jossa on fluorivetyä ja rikkihappoja. Savujen vapautumista voidaan vähentää sovellusjärjestelmän hyvän suunnittelun ja huollon avulla, jotta minimoidaan hävikit. |
| Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua. | Vedellä tehtävää märkäpesua käytetään jätekaasujen käsittelemiseksi, kun poistettavat päästöt ovat happamia ja kaasumaiset epäpuhtaudet helposti liukenevia. |

Tekniikka

Kuvaus

Käytetään nestettä pölyävissä toiminnoissa (esim. leikkaus, jauhatus ja kiillotus).

Vettä käytetään yleensä jäähdytteenä leikkaus-, jauhatus- ja kiillotustoiminnoissa ja pölypäästöjen ehkäisemiseksi. Sumunpoistimilla varustettu poistojärjestelmä voi olla tarpeellinen.

Käytetään pussisuodatinjärjestelmää.

Pussisuodattimet soveltuvat sekä pöly- että metallipäästöjen vähentämiseen, sillä jatkokäsittelyprosessien metallipäästöt ovat valtaosin hiukkasmuodossa.

Minimoidaan kiillotustuotteen hävikki varmistamalla, että sovellusjärjestelmä on tiivis.

Happokiillotus tehdään upottamalla lasituotteet kiillotusaltaaseen, jossa on fluorivetyä ja rikkihappoja. Savujen vapautumista voidaan vähentää sovellusjärjestelmän hyvän suunnittelun ja huollon avulla, jotta minimoidaan hävikit.

Käytetään sekundaarista tekniikkaa, esim. märkäpesua.

Vedellä tehtävää märkäpesua käytetään jätekaasujen käsittelemiseksi, kun poistettavat päästöt ovat happamia ja kaasumaiset epäpuhtaudet helposti liukenevia.

1.10.9   H2S- ja VOC-päästöt

| Jätekaasun poltto | Tekniikassa käytetään jälkipolttojärjestelmää, jossa (sulatusuunin voimakkaasti pelkistävissä oloissa muodostunut) rikkivety hapetetaan rikkioksidiksi ja hiilimonoksidi hiilidioksidiksi.
  Haihtuvat orgaaniset yhdisteet käsitellään termisesti, jolloin ne hapettuvat hiilidioksidiksi, vedeksi ja muiksi palamistuotteiksi (esim. NOX, SOX). |
| --- | --- |

Jätekaasun poltto

Tekniikassa käytetään jälkipolttojärjestelmää, jossa (sulatusuunin voimakkaasti pelkistävissä oloissa muodostunut) rikkivety hapetetaan rikkioksidiksi ja hiilimonoksidi hiilidioksidiksi.

Haihtuvat orgaaniset yhdisteet käsitellään termisesti, jolloin ne hapettuvat hiilidioksidiksi, vedeksi ja muiksi palamistuotteiksi (esim. NOX, SOX).

---

(1)  Erityistapaukset koskevat epäsuotuisia olosuhteita (kuten pieniä erikoisuuneja, joiden tuotantomäärä on yleensä alle 100 tonnia päivässä ja joissa hylkylasin osuus on alle 30 prosenttia). Tämän luokan osuus pakkauslasin tuotannosta on vain 1–2 prosenttia.

(2)  Erityistapaukset koskevat epäsuotuisia olosuhteita ja/tai muita kuin soodakalkkilaseja: boorilasia, lasikeraamia, kristallilasia ja harvemmin lyijykristallilasia.

(3)  Korkeat arvot liittyvät sisääntulon suuriin NOX -pitoisuuksiin, suureen vähennysasteeseen ja katalyytin ikääntymiseen.

(4)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.1, 1.10.4 ja 1.10.6.

(5)  Taulukossa esitettyjen epäpuhtauksien merkityksellisyys määräytyy lasiteollisuuden tuotantohaaran ja laitoksessa toteutettujen erilaisten toimintojen perusteella.

(6)  Arvot viittaavat kahden tai 24 tunnin aikana otettuun kokoomanäytteeseen.

(7)  Päättymättömän lasikuidun valmistuksessa BAT-AEL-arvo on < 200 mg/l.

(8)  Arvo viittaa käsiteltyyn veteen, joka on peräisin happokiillotukseen liittyvistä toiminnoista.

(9)  Hiilivetyjen kokonaispäästöt muodostuvat yleensä kivennäisöljyistä.

(10)  Vaihteluvälin korkeampi arvo liittyy lyijykristallilasin valmistuksen jatkoprosesseihin.

(11)  Suodatinjärjestelmiä (kuten sähköstaattista pölynkerääjää ja pussisuodatinta) on kuvailtu kohdassa 1.10.1.

(12)  Vaihteluvälin alemman arvon määrittämiseen on käytetty muuntokerrointa 1,5 × 10–3 ja ylemmän arvon määrittämiseen muuntokerrointa 3 × 10–3.

(13)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(14)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(15)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 mainittuja yleisiä muuntokertoimia (1,5 × 10–3), lukuun ottamatta sähköllä sulattamista (erityistapaukset: 3 × 10–3).

(16)  Alhaiset arvot liittyvät mahdollisten erikoisrakenteisten uunien käyttöön.

(17)  Arvoja olisi tarkasteltava uudelleen, jos tehdään sulatusuunin tavanomainen tai täydellinen peruskorjaus.

(18)  Saavutettavissa olevat arvot määräytyvät maakaasun laadun ja saatavilla olevan hapen (typpipitoisuuden) mukaan.

(19)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(20)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä erityistä muuntokerrointa (3 × 10–3).

(21)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.3.

(22)  Tiettyjen värjättyjen erikoislasien (esim. häivytetty vihreä lasi) valmistuksessa saavutettavissa olevien päästöarvojen määrittäminen voi edellyttää rikkitaseen tarkastelua. Taulukossa esitettyjä arvoja voi olla vaikea saavuttaa suodatinpölyn ja ulkoisen hylkylasin kierrätyksen yhteydessä.

(23)  Alhaiset arvot liittyvät olosuhteisiin, joissa SOX-päästöjen vähentäminen on etusijalla sulfaattipitoisen suodatinpölyn muodostaman kiinteän jätteen vähentämiseen nähden.

(24)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä yleistä muuntokerrointa (1,5 × 10–3).

(25)  Päästötasot liittyvät yksiprosenttisen rikkipolttoöljyn käyttöön yhdistettynä sekundaarisiin päästöjenvähentämistekniikoihin.

(26)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.4.

(27)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä yleistä muuntokerrointa (1,5 × 10–3).

(28)  Korkeat arvot liittyvät hot-end-pinnoituksessa syntyvien savukaasujen samanaikaiseen käsittelyyn.

(29)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.5.

(30)  Arvot koskevat savukaasuissa esiintyvien kiinteiden ja kaasumaisten metallien kokonaismäärää.

(31)  Alhaiset arvot ovat BAT-AEL-arvoja, kun raaka-aineseoksessa ei käytetä tarkoituksellisesti metalliyhdisteitä.

(32)  Korkeat arvot liittyvät metallien käyttöön lasin värjäämiseksi tai värin poistamiseksi lasista tai toimintoihin, joissa käsitellään hot-end-pinnoituksesta syntyviä savukaasuja samanaikaisesti sulatusuunissa syntyvien päästöjen kanssa.

(33)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä yleistä muuntokerrointa (1,5 × 10–3).

(34)  Erityistapauksissa, kuten korkealaatuisen piilasin valmistuksessa, jossa käytetään suuria määriä seleeniä väriä antavana aineena (raaka-aineen mukaan), arvot ovat korkeammat, jopa 3 mg/Nm3.

(35)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.4 ja 1.10.7.

(36)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.6.

(37)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä muuntokerrointa (2,5 × 10–3).

(38)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(39)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(40)  Päästöarvojen odotetaan olevan korkeita, kun erikoislasin valmistuksessa käytetään satunnaisesti nitraatteja.

(41)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä muuntokerrointa (2,5 × 10–3).

(42)  Vaihteluvälin alhaiset arvot liittyvät Fenix-prosessin soveltamiseen.

(43)  Saavutettavissa olevat arvot määräytyvät maakaasun laadun ja saatavilla olevan hapen (typpipitoisuuden) mukaan.

(44)  Vaihteluvälin korkeat arvot koskevat olemassa olevia laitoksia, kunnes niissä tehdään sulatusuunien tavanomainen tai täydellinen peruskorjaus. Alhaiset arvot koskevat uusia laitoksia / laitoksia, joihin on tehty jälkiasennuksia.

(45)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(46)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä erityistä muuntokerrointa (2,5 × 10–3).

(47)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.3.

(48)  Alhaiset arvot liittyvät olosuhteisiin, joissa SOX-päästöjen vähentäminen on etusijalla sulfaattipitoisen suodatinpölyn muodostaman kiinteän jätteen vähentämiseen nähden.

(49)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä muuntokerrointa (2,5 × 10–3).

(50)  Päästötasot liittyvät yksiprosenttisen rikkipolttoöljyn käyttöön yhdistettynä sekundaarisiin päästöjenvähentämistekniikoihin.

(51)  Suurten laakalasien valmistuksessa saavutettavissa olevien päästöarvojen määrittäminen voi edellyttää rikkitaseen tarkastelemista. Taulukossa esitettyjä arvoja voi olla vaikea saavuttaa suodatinpölyn kierrätyksen yhteydessä.

(52)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.4.

(53)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä muuntokerrointa (2,5 × 10–3).

(54)  Vaihteluvälin korkeat arvot liittyvät suodatinpölyn kierrätykseen raaka-aineseoksessa.

(55)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.5.

(56)  Vaihteluvälit koskevat savukaasuissa esiintyvien kiinteiden ja kaasumaisten metallien kokonaismäärää.

(57)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä muuntokerrointa (2,5 × 10–3).

(58)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.5.

(59)  Arvot koskevat savukaasuissa olevien kiinteiden ja kaasumaisten seleenien kokonaismäärää.

(60)  Vaihteluvälin alhaiset arvot liittyvät olosuhteisiin, joissa Se-päästöjen vähentäminen on etusijalla suodatinpölyn muodostaman kiinteän jätteen vähentämiseen nähden. Tällöin sovelletaan korkeaa stökiömetristä suhdetta (reagenssi/saaste) ja kiinteää jätettä syntyy merkittävä määrä.

(61)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä muuntokerrointa (2,5 × 10–3).

(62)  Sekundaarisia käsittelyjärjestelmiä on kuvailtu kohdissa 1.10.3 ja 1.10.6.

(63)  Sekundaarisia käsittelyjärjestelmiä on kuvailtu kohdissa 1.10.1 ja 1.10.7.

(64)  Boorittomien seosten päästöarvojen on ilmoitettu olevan alle 30 mg/Nm3 (< 0,14 kg / tonni sulatettua lasia), kun käytetään primaarisia tekniikoita.

(65)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä muuntokerrointa (4,5 × 10–3).

(66)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(67)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä muuntokerrointa (4,5 × 10–3).

(68)  Saavutettavissa olevat arvot määräytyvät maakaasun laadun ja saatavilla olevan hapen (typpipitoisuuden) mukaan.

(69)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.3 ja 1.10.6.

(70)  Vaihteluvälin korkeat arvot liittyvät sulfaattien käyttöön raaka-aineseoksessa lasin puhdistamiseksi.

(71)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä muuntokerrointa (4,5 × 10–3).

(72)  Happi-polttoaineseoksella lämmitettävissä uuneissa, joissa käytetään märkäpesua, SO2:na ilmaistujen SOX -päästöjen BAT-AEL-arvon on ilmoitettu olevan alle 0,1 kg/tonni sulatettua lasia.

(73)  Päästötasot liittyvät yksiprosenttisen rikkipolttoöljyn käyttöön yhdistettynä sekundaarisiin päästöjenvähentämistekniikoihin.

(74)  Alhaiset arvot liittyvät olosuhteisiin, joissa SOX-päästöjen vähentäminen on etusijalla sulfaattipitoisen suodatinpölyn muodostaman kiinteän jätteen vähentämiseen nähden. Tässä tapauksessa alhaiset arvot liittyvät pussisuodatinjärjestelmän käyttöön.

(75)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.4 ja 1.10.6.

(76)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä muuntokerrointa (4,5 × 10–3).

(77)  Vaihteluvälin korkeat arvot liittyvät fluoriyhdisteiden käyttöön raaka-aineseoksessa.

(78)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.5 ja 1.10.6.

(79)  Arvot koskevat savukaasuissa esiintyvien kiinteiden ja kaasumaisten metallien kokonaismäärää.

(80)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä muuntokerrointa (4,5 × 10–3).

(81)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.7 ja 1.10.8.

(82)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.5 ja 1.10.7.

(83)  Muuntokerroin on 3 × 10–3 (ks. taulukko 2). Tiettyjen tuotteiden valmistuksessa on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(84)  Sellaisten soodakalkkilasin valmistuksessa käytettävien uunien osalta, joiden kapasiteetti on alle 80 tonnia päivässä, BAT-AEL-arvojen saavuttamista rajoittavat taloudellista toteutuskelpoisuutta koskevat näkökohdat.

(85)  BAT-AEL-arvo koskee raaka-aineseoksia, jotka sisältävät merkittäviä määriä asetuksen (EY) N:o 1272/2008 vaarallisia aineita koskevien kriteerien mukaisia ainesosia.

(86)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(87)  Käytetty muuntokerroin on 2,5 × 10–3 palamisreaktion muutosten ja erityisrakenteisten uunien osalta; sähköllä sulattamisen osalta on käytetty muuntokerrointa 3 × 10–3 (ks. taulukko 2). Tiettyjen tuotteiden valmistuksessa on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(88)  Saavutettavissa olevat arvot määräytyvät maakaasun laadun ja saatavilla olevan hapen (typpipitoisuuden) mukaan.

(89)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(90)  Muuntokertoimena on käytetty taulukossa 2 esitettyä sooda-kalkkilasin muuntokerrointa (2,5 × 10–3).

(91)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.3.

(92)  Käytetty muuntokerroin on 2,5 × 10–3 (ks. taulukko 2). Tiettyjen tuotteiden valmistuksessa on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(93)  Arvot liittyvät yksiprosenttisen rikkipolttoöljyn käyttöön yhdistettynä sekundaarisiin päästöjenvähentämistekniikoihin.

(94)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.4 ja 1.10.6.

(95)  Käytetty muuntokerroin on 3 × 10–3 (ks. taulukko 2). Tiettyjen tuotteiden valmistuksessa on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(96)  Alemmat arvot liittyvät sähköllä sulattamiseen.

(97)  Jos KCl:a tai NaCl:a käytetään selvitysaineena, BAT-AEL-arvo on < 30 mg/Nm3 tai < 0,09 kg/tonni sulatettua lasia.

(98)  Alhaiset arvot liittyvät sähköllä sulattamiseen. Korkeat arvot liittyvät opaalilasin tuotantoon, suodatinpölyn kierrätykseen tai siihen, että raaka-aineseoksessa käytetään suuria määriä ulkoista hylkylasia.

(99)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.5.

(100)  Arvot koskevat savukaasuissa esiintyvien kiinteiden ja kaasumaisten metallien kokonaismäärää.

(101)  Käytetty muuntokerroin on 3 × 10–3 (ks. taulukko 2). Tiettyjen tuotteiden valmistuksessa on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(102)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.5.

(103)  Arvot koskevat savukaasuissa olevien kiinteiden ja kaasumaisten seleenien kokonaismäärää.

(104)  Käytetty muuntokerroin on 3 × 10–3 (ks. taulukko 2). Tiettyjen tuotteiden valmistuksessa on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(105)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.1 ja 1.10.5.

(106)  Arvot koskevat savukaasuissa esiintyvien kiinteiden ja kaasumaisten lyijyjen kokonaismäärää.

(107)  Käytetty muuntokerroin on 3 × 10–3 (ks. taulukko 2). Tiettyjen tuotteiden valmistuksessa on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(108)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.8.

(109)  Arvot koskevat jätekaasussa esiintyvien metallien kokonaismäärää.

(110)  Arvot koskevat lyijykristallilasin jatkokäsittelyä.

(111)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.6.

(112)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.1.

(113)  Vaihteluvälin alimman BAT-AEL-arvon määrittämisessä on käytetty muuntokerronta 2,5 × 10–3 ja ylimmän arvon määrittämisessä muuntokerrointa 6,5 × 10–3 (ks. taulukko 2); jotkin arvot ovat likimääräisiä. Tapauskohtaista muuntokerrointa in tarpeen käyttää valmistettavan lasityypin mukaan (ks. taulukko 2).

(114)  Esitettyjä BAT-AEL-arvoja sovelletaan raaka-aineseoksiin, jotka sisältävät merkittäviä määriä asetuksen (EY) N:o 1272/2008 vaarallisia aineita koskevien kriteerien mukaisia ainesosia.

(115)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(116)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(117)  BAT-AEL-vaihteluvälin alimman arvon määrittämisessä on käytetty muuntokerrointa 2,5 × 10–3 ja ylimmän arvon määrittämisessä muuntokerrointa 4 × 10–3 (ks. taulukko 2); jotkin arvot ovat likimääräisiä. On kuitenkin tarpeen soveltaa tapauskohtaista muuntokerrointa tuotantotyypin mukaan (ks. taulukko 2).

(118)  Korkeat arvot koskevat lääketieteessä käytettävien boorilasiputkien valmistusta.

(119)  Saavutettavissa olevat arvot määräytyvät maakaasun laadun ja saatavilla olevan hapen (typpipitoisuuden) mukaan.

(120)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(121)  Alhaiset arvot liittyvät sähköllä sulattamiseen.

(122)  Vaihteluvälin alimman arvon määrittämisessä on käytetty muuntokerrointa 2,5 × 10–3 ja ylimmän arvon määrittämisessä muuntokerrointa 6 × 10–3. Taulukossa esitetyt arvot voivat kuitenkin olla likimääräisiä arvoja. Tuotantotyypin mukaan on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(123)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.3.

(124)  Vaihteluvälin arvoissa on otettu huomioon valmistettavaan lasityyppiin liittyvät vaihtelevat rikkitaseet.

(125)  Käytetty muuntokerroin on 2,5 × 10–3 (ks. taulukko 2). Tuotantotyypin mukaan on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(126)  Vaihteluvälin alhaiset arvot liittyvät sähköllä sulattamiseen ja raaka-aineseoksiin, joissa ei ole sulfaatteja.

(127)  Päästötasot liittyvät yksiprosenttisen rikkipolttoöljyn käyttöön yhdistettynä sekundaarisiin päästöjenvähentämistekniikoihin.

(128)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.4.

(129)  Käytetty muuntokerroin on 2,5 × 10–3 (ks. taulukko 2); jotkin arvot ovat likimääräisiä. Tuotantotyypin mukaan on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(130)  Korkeat arvot liittyvät klooria sisältävien raaka-aineiden käyttöön raaka-aineseoksessa.

(131)  Vaihteluvälin korkein arvo on johdettu erityisistä kerätyistä tiedoista.

(132)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.5.

(133)  Arvot koskevat savukaasuissa esiintyvien kiinteiden ja kaasumaisten metallien kokonaismäärää.

(134)  Vaihteluvälin alhaiset arvot ovat BAT-AEL-arvoja, kun raaka-aineseoksessa ei käytetä tarkoituksellisesti metalliyhdisteitä.

(135)  Käytetty muuntokerroin on 2,5 × 10–3 (ks. taulukko 2). Jotkin taulukon arvot ovat likimääräisiä arvoja. Tuotantotyypin mukaan on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(136)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.8.

(137)  Arvot koskevat jätekaasussa esiintyvien metallien kokonaismäärää.

(138)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.6.

(139)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.1.

(140)  Vaihteluvälin alimman BAT-AEL-arvon määrittämisessä on käytetty muuntokerrointa 2 × 10–3 ja ylimmän arvon määrittämisessä muuntokerrointa 2,5 × 10–3 (ks. taulukko 2). Näin voidaan ottaa huomioon sekä lasivillan että kivivillan valmistus.

(141)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(142)  Lasivillaan on käytetty muuntokerrointa 2 × 10–3 ja kivivillaan muuntokerrointa 2,5 × 10–3 (ks. taulukko 2).

(143)  Saavutettavissa olevat arvot määräytyvät maakaasun laadun ja saatavilla olevan hapen (typpipitoisuuden) mukaan.

(144)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(145)  Käytetty muuntokerroin on 2 × 10–3 (ks. taulukko 2).

(146)  Vaihteluvälin alhaiset arvot liittyvät happi-polttoaineseoksen käyttöön sulatuksessa.

(147)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.3 ja 1.10.6.

(148)  Lasivillaan on käytetty muuntokerrointa 2 × 10–3 ja kivivillaan muuntokerrointa 2,5 × 10–3 (ks. taulukko 2).

(149)  Vaihteluvälin alhaiset arvot liittyvät sähköllä sulattamiseen. Korkeat arvot liittyvät hylkylasin korkeaan kierrätysasteeseen.

(150)  BAT-AEL-arvot liittyvät olosuhteisiin, joissa SOX-päästöjen vähentäminen on etusijalla kiinteän jätteen vähentämiseen nähden.

(151)  Kun jätteen vähentäminen on etusijalla SOX-päästöjen vähentämiseen nähden, päästöarvojen voidaan odottaa olevan korkeampia. Saavutettavissa olevien arvojen on perustuttava rikkitaseeseen.

(152)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.4.

(153)  Lasivillaan on käytetty muuntokerrointa 2 × 10–3 ja kivivillaan 2,5 × 10–3 (ks. taulukko 2).

(154)  Vaihteluvälin alimman BAT-AEL-arvon määrittämisessä on käytetty muuntokerrointa 2 × 10–3 ja ylimmän arvon määrittämisessä muuntokerrointa 2,5 × 10–3 (ks. taulukko 2).

(155)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.9.

(156)  Kivivillaan on sovellettu muuntokerrointa 2,5 × 10–3 (ks. taulukko 2).

(157)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.5.

(158)  Vaihteluvälin arvot koskevat savukaasuissa esiintyvien kiinteiden ja kaasumaisten metallien kokonaismäärää.

(159)  Vaihteluvälin alimman BAT-AEL-arvon määrittämisessä on käytetty muuntokerrointa 2 × 10–3 ja ylimmän arvon määrittämisessä muuntokerrointa 2,5 × 10–3 (ks. taulukko 2).

(160)  Korkeat arvot liittyvät kivivillan valmistuksessa käytettävien kupoliuunien käyttöön.

(161)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.7 ja 1.10.9.

(162)  Valmistetun mineraalivillamaton paksuus tai savukaasujen ääripitoisuus tai laimentaminen eivät vaikuta päästöarvoihin ilmaistuna kilogrammoina tonnia lopputuotteita kohden. Käytetty muuntokerroin on 6,5 × 10–3.

(163)  Jos valmistettu mineraalivilla on suuritiheyksinen tai sideainepitoisuudeltaan korkea, tämän tuotantoalan BAT-tekniikoiden päästöarvot voivat olla merkittävästi suuremmat kuin taulukossa esitetyt BAT-AEL-arvot. Jos laitoksen tuotanto muodostuu pääosin tämäntyyppisistä tuotteista, olisi harkittava muita tekniikoita.

(164)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.1.

(165)  Arvot liittyvät pussisuodatinjärjestelmän käyttöön.

(166)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.1.

(167)  Alemmat arvot liittyvät alumiinisilikaattilasivillan / tulenkestävien keraamisten kuitujen (ASW/RCF) päästöihin.

(168)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.3.

(169)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.4.

(170)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.5.

(171)  Arvot koskevat savukaasuissa esiintyvien kiinteiden ja kaasumaisten metallien kokonaismäärää.

(172)  Tekniikoita on kuvailtu kohdissa 1.10.6 ja 1.10.9.

(173)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.1.

(174)  Vaihteluvälin alimman BAT-AEL-arvon määrittämisessä on käytetty muuntokerrointa 5 × 10–3 ja ylimmän arvon määrittämisessä muuntokerrointa 7,5 × 10–3 (ks. taulukko 2). Palamistyypin mukaan on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa.

(175)  Tekniikkaa on kuvailtu kohdassa 1.10.2.

(176)  Vaihteluvälin arvot koskevat eri sulatusmenetelmiä soveltavien ja erityyppisten lasisulatteiden valmistuksessa – kun raaka-aineseoksessa käytetään tai ei käytetä nitraatteja – käytettävien uunien savukaasuyhdistelmiä, jotka voidaan johtaa yhteen piippuun. Tällöin ei ole mahdollista kuvailla jokaista sovellettua sulatusmenetelmää ja eri tuotteita.

(177)  Vaihteluvälin alimman BAT-AEL-arvon määrittämisessä on käytetty muuntokerrointa 5 × 10–3 ja ylimmän arvon määrittämisessä muuntokerrointa 7,5 × 10–3. Palamistyypin mukaan on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa (ks. taulukko 2).

(178)  Saavutettavissa olevat arvot määräytyvät maakaasun laadun ja saatavilla olevan hapen (typpipitoisuuden) mukaan.

(179)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.3.

(180)  Käytetyt muuntokertoimet ovat 5 × 10–3 ja 7,5 × 10–3. Taulukossa esitetyt arvot voivat kuitenkin olla likimääräisiä arvoja. Palamistyypin mukaan on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa (ks. taulukko 2).

(181)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.4.

(182)  Käytetty muuntokerroin on 5 × 10–3; jotkin arvot ovat likimääräisiä. Palamistyypin mukaan on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa (ks. taulukko 2).

(183)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.5.

(184)  Arvot koskevat savukaasuissa esiintyvien kiinteiden ja kaasumaisten metallien kokonaismäärää.

(185)  Käytetty muuntokerroin on 7,5 × 10–3. Palamistyypin mukaan on ehkä sovellettava tapauskohtaista muuntokerrointa (ks. taulukko 2).

(186)  Tekniikoita on kuvailtu kohdassa 1.10.1.

(187)  Arvot koskevat savukaasussa esiintyvien metallien kokonaismäärää.

---

| 8.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 70/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 70/63

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 28 päivänä helmikuuta 2012,

teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien laatimisesta rauta- ja terästuotantoa varten

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 903)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/135/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio järjestää tietojenvaihdon jäsenvaltioiden, kyseisen teollisuuden, ympäristönsuojelua edistävien valtioista riippumattomien järjestöjen ja komission välillä helpottaakseen kyseisen direktiivin 3 artiklan 11 kohdassa määriteltyjen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevien vertailuasiakirjojen laatimista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio järjestää tietojenvaihdon jäsenvaltioiden, kyseisen teollisuuden, ympäristönsuojelua edistävien valtioista riippumattomien järjestöjen ja komission välillä helpottaakseen kyseisen direktiivin 3 artiklan 11 kohdassa määriteltyjen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevien vertailuasiakirjojen laatimista.

| (2) | Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 2 kohdan mukaan tietoja on vaihdettava laitosten ja tekniikkojen tehokkuudesta päästöjen kannalta (tarvittaessa lyhyen ja pitkän aikavälin keskiarvoina, sekä niihin liittyvistä vertailuolosuhteista), raaka-aineiden ominaisuuksista ja kulutuksesta, vedenkulutuksesta, energian käytöstä ja jätteen tuottamisesta, käytetyistä tekniikoista, niihin liittyvästä tarkkailusta, kokonaisympäristövaikutuksista, taloudellisesta ja teknisestä toteutuskelpoisuudesta ja niiden kehityksestä sekä parhaista käytettävissä olevista tekniikoista ja uusista tekniikoista, jotka yksilöidään mainitun direktiivin 13 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa mainittujen kysymysten tarkastelun jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 2 kohdan mukaan tietoja on vaihdettava laitosten ja tekniikkojen tehokkuudesta päästöjen kannalta (tarvittaessa lyhyen ja pitkän aikavälin keskiarvoina, sekä niihin liittyvistä vertailuolosuhteista), raaka-aineiden ominaisuuksista ja kulutuksesta, vedenkulutuksesta, energian käytöstä ja jätteen tuottamisesta, käytetyistä tekniikoista, niihin liittyvästä tarkkailusta, kokonaisympäristövaikutuksista, taloudellisesta ja teknisestä toteutuskelpoisuudesta ja niiden kehityksestä sekä parhaista käytettävissä olevista tekniikoista ja uusista tekniikoista, jotka yksilöidään mainitun direktiivin 13 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa mainittujen kysymysten tarkastelun jälkeen.

| (3) | Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 12 kohdan määritelmän mukaan BAT-päätelmät ovat parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevan vertailuasiakirjan tärkein osa, jossa esitetään päätelmät parhaista käytettävissä olevista tekniikoista, niiden kuvaus, tiedot niiden sovellettavuuden arvioimiseksi, parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot, siihen liittyvä tarkkailu ja kulutustasot ja tarvittaessa asiaankuuluvat laitoksen kunnostustoimet. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 12 kohdan määritelmän mukaan BAT-päätelmät ovat parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevan vertailuasiakirjan tärkein osa, jossa esitetään päätelmät parhaista käytettävissä olevista tekniikoista, niiden kuvaus, tiedot niiden sovellettavuuden arvioimiseksi, parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot, siihen liittyvä tarkkailu ja kulutustasot ja tarvittaessa asiaankuuluvat laitoksen kunnostustoimet.

| (4) | Direktiivin 2010/75/EU 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti BAT-päätelmiä käytetään lähtökohtana mainitun direktiivin 2 luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2010/75/EU 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti BAT-päätelmiä käytetään lähtökohtana mainitun direktiivin 2 luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä.

| (5) | Direktiivin 2010/75/EU 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu kyseisen direktiivin 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa BAT-päätelmistä tehdyissä päätöksissä. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivin 2010/75/EU 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu kyseisen direktiivin 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuissa BAT-päätelmistä tehdyissä päätöksissä.

| (6) | Direktiivin 2010/75 15 artiklan 4 kohdassa säädetään 15 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia koskevista poikkeuksista, joita voidaan kuitenkin soveltaa ainoastaan siinä tapauksessa, että päästötasojen saavuttaminen johtaisi suhteettoman suuriin kustannuksiin ympäristöhyötyihin verrattuna kyseessä olevan laitoksen maantieteellisen sijainnin tai paikallisten ympäristöolojen vuoksi taikka kyseessä olevan laitoksen teknisten ominaisuuksien vuoksi. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin 2010/75 15 artiklan 4 kohdassa säädetään 15 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia koskevista poikkeuksista, joita voidaan kuitenkin soveltaa ainoastaan siinä tapauksessa, että päästötasojen saavuttaminen johtaisi suhteettoman suuriin kustannuksiin ympäristöhyötyihin verrattuna kyseessä olevan laitoksen maantieteellisen sijainnin tai paikallisten ympäristöolojen vuoksi taikka kyseessä olevan laitoksen teknisten ominaisuuksien vuoksi.

| (7) | Direktiivin 2010/75/EU 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tarkkailuvaatimusten on tapauksen mukaan perustuttava BAT-päätelmissä kuvattuihin tarkkailua koskeviin päätelmiin. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivin 2010/75/EU 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tarkkailuvaatimusten on tapauksen mukaan perustuttava BAT-päätelmissä kuvattuihin tarkkailua koskeviin päätelmiin.

| (8) | Direktiivin 2010/75/EU 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti neljän vuoden kuluessa siitä, kun päätökset BAT-päätelmistä on julkaistu, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava ja tarvittaessa saatettava ajan tasalle kaikki lupaehdot ja varmistettava, että laitos on kyseisten lupaehtojen mukainen. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivin 2010/75/EU 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti neljän vuoden kuluessa siitä, kun päätökset BAT-päätelmistä on julkaistu, toimivaltaisen viranomaisen on tarkistettava ja tarvittaessa saatettava ajan tasalle kaikki lupaehdot ja varmistettava, että laitos on kyseisten lupaehtojen mukainen.

| (9) | Tietojenvaihtoa koskevan foorumin perustamisesta teollisuuden päästöistä annetun direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan mukaisesti 16 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission päätöksellä (2) perustetaan jäsenvaltioiden, kyseisen teollisuuden ja ympäristönsuojelua edistävien valtioista riippumattomien järjestöjen edustajista koostuva foorumi. |
| --- | --- |

(9)

Tietojenvaihtoa koskevan foorumin perustamisesta teollisuuden päästöistä annetun direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan mukaisesti 16 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission päätöksellä (2) perustetaan jäsenvaltioiden, kyseisen teollisuuden ja ympäristönsuojelua edistävien valtioista riippumattomien järjestöjen edustajista koostuva foorumi.

| (10) | Komissio sai kyseiseltä foorumilta 13 päivänä syyskuuta 2011 direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon (3) rauta- ja terästuotantoa koskevan BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä ja toimitti kyseisen lausunnon julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(10)

Komissio sai kyseiseltä foorumilta 13 päivänä syyskuuta 2011 direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon (3) rauta- ja terästuotantoa koskevan BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä ja toimitti kyseisen lausunnon julkisesti saataville.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

BAT-päätelmät rauta- ja terästuotantoa varten vahvistetaan tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2012.

Komission puolesta

Janez POTOČNIK

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  EUVL C 146, 17.5.2011, s. 3.

2

(3)  http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ied/library?l=/ied_art_13_forum/opinions_article

3

---

LIITE

RAUDAN JA TERÄKSEN VALMISTUKSEN PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

SOVELTAMISALA

YLEISET NÄKÖKOHDAT

MÄÄRITELMÄT

| 1.1 | Yleiset BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Ympäristöasioiden hallinnointijärjestelmät |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Energianhallinta |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Materiaalien hallinta |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Prosesseissa syntyvien jäämien, kuten sivutuotteiden ja jätteen, hallinta |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Raaka-aineiden ja välituotteiden varastoinnista, käsittelystä ja kuljetuksesta aiheutuvat pölyn hajapäästöt |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Vesi- ja jätevesihuolto |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Seuranta |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.1.8 | Käytöstäpoisto |
| --- | --- |

1.1.8

| 1.1.9 | Melu |
| --- | --- |

1.1.9

| 1.2 | Sintraamoja koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pelletointilaitoksia koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Koksaamoja koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Masuuneja koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Happipuhallusteräksen valmistusta ja valamista koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Teräksen valmistamista ja valamista valokaariuuneissa koskevat BAT-päätelmät |
| --- | --- |

1.7

SOVELTAMISALA

Nämä BAT-päätelmät koskevat seuraavia direktiivin 2010/75/EU liitteessä I täsmennettyjä toimintoja:

—   toiminto 1.3: koksin tuotanto

—   toiminto 2.1: malmien, mukaan lukien sulfidimalmit, pasutus ja sintraus

—   toiminto 2.2: raakaraudan tai teräksen tuotanto (primääri- tai sekundäärisulatus), mukaan lukien jatkuvavalu, kapasiteetin ylittäessä 2,5 tonnia tunnissa.

BAT-päätelmät kattavat erityisesti seuraavat prosessit:

| — | irtotavaran muodossa olevien raaka-aineiden lastaus, purkaminen ja käsittely |
| --- | --- |

—

irtotavaran muodossa olevien raaka-aineiden lastaus, purkaminen ja käsittely

| — | raaka-aineiden yhdistäminen ja sekoittaminen |
| --- | --- |

—

raaka-aineiden yhdistäminen ja sekoittaminen

| — | rautamalmin sintraus ja pelletointi |
| --- | --- |

—

rautamalmin sintraus ja pelletointi

| — | koksin valmistus kivihiilestä |
| --- | --- |

—

koksin valmistus kivihiilestä

| — | raakaraudan valmistus masuunissa, mukaan lukien kuonan käsittely |
| --- | --- |

—

raakaraudan valmistus masuunissa, mukaan lukien kuonan käsittely

| — | teräksen tuotanto ja jalostus happipuhallusmenetelmällä, mukaan lukien rikinpoisto senkassa prosessin alkuvaiheessa ja senkkametallurgia ja kuonan käsittely prosessin loppuvaiheessa |
| --- | --- |

—

teräksen tuotanto ja jalostus happipuhallusmenetelmällä, mukaan lukien rikinpoisto senkassa prosessin alkuvaiheessa ja senkkametallurgia ja kuonan käsittely prosessin loppuvaiheessa

| — | teräksen valmistus valokaariuunissa, mukaan lukien senkkametallurgia ja kuonan käsittely prosessin loppuvaiheessa |
| --- | --- |

—

teräksen valmistus valokaariuunissa, mukaan lukien senkkametallurgia ja kuonan käsittely prosessin loppuvaiheessa

| — | perinteinen jatkuvavalu (sekä myös ohutaihiovalu ja nauhavalu ja suoravalssaus (near-shape)) |
| --- | --- |

—

perinteinen jatkuvavalu (sekä myös ohutaihiovalu ja nauhavalu ja suoravalssaus (near-shape))

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia toimintoja:

| — | sementti-, kalkki- ja magnesiumoksiditeollisuuden parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa käsittelevän vertailuasiakirjan (CLM BREF) alaan kuuluva kalkin tuotanto uuneissa |
| --- | --- |

—

sementti-, kalkki- ja magnesiumoksiditeollisuuden parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa käsittelevän vertailuasiakirjan (CLM BREF) alaan kuuluva kalkin tuotanto uuneissa

| — | muun kuin rautametalliteollisuuden parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa käsittelevän vertailuasiakirjan (NFM BREF) alaan kuuluva pölyn käsittely muiden kuin rautametallien (esim. valokaariuunin pölyn) talteen ottamiseksi ja rautaseosten valmistus |
| --- | --- |

—

muun kuin rautametalliteollisuuden parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa käsittelevän vertailuasiakirjan (NFM BREF) alaan kuuluva pölyn käsittely muiden kuin rautametallien (esim. valokaariuunin pölyn) talteen ottamiseksi ja rautaseosten valmistus

| — | suuressa määrin käytettävien epäorgaanisten kemikaalien (ammoniakki, hapot ja lannoitteet) teollisuuden parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa käsittelevän vertailuasiakirjan (LVIC-AAF BREF) alaan kuuluva rikkihapon valmistus koksaamoissa. |
| --- | --- |

—

suuressa määrin käytettävien epäorgaanisten kemikaalien (ammoniakki, hapot ja lannoitteet) teollisuuden parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa käsittelevän vertailuasiakirjan (LVIC-AAF BREF) alaan kuuluva rikkihapon valmistus koksaamoissa.

Muut näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta merkitykselliset BAT-vertailuasiakirjat (BREF:t):

| Vertailuasiakirjat | Toiminto |
| --- | --- |
| Suuria polttolaitoksia koskeva BREF | Polttolaitokset, joiden mitattu polttoaineteho on vähintään 50 MW |
| Rautametallien valmistusta koskeva BREF | Prosessin loppuvaiheen prosessit, kuten valssaus, peittaus ja pinnoitus |
| Jatkuva valu ohutaihioksi ja nauhaksi ja suoravalssaus (near-shape) |
| Varastoinnista syntyviä päästöjä koskeva BREF | Varastointi ja käsittely |
| Teollisuuden jäähdytysjärjestelmiä koskeva BREF | Jäähdytysjärjestelmät |
| Yleiset tarkkailuperiaatteet (MON) | Päästöjen ja kulutuksen seuranta |
| Energiatehokkuutta koskeva BREF | Yleinen energiatehokkuus |
| Taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset (ECM) | Tekniikan taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset |

Vertailuasiakirjat

Toiminto

Suuria polttolaitoksia koskeva BREF

Polttolaitokset, joiden mitattu polttoaineteho on vähintään 50 MW

Rautametallien valmistusta koskeva BREF

Prosessin loppuvaiheen prosessit, kuten valssaus, peittaus ja pinnoitus

Jatkuva valu ohutaihioksi ja nauhaksi ja suoravalssaus (near-shape)

Varastoinnista syntyviä päästöjä koskeva BREF

Varastointi ja käsittely

Teollisuuden jäähdytysjärjestelmiä koskeva BREF

Jäähdytysjärjestelmät

Yleiset tarkkailuperiaatteet (MON)

Päästöjen ja kulutuksen seuranta

Energiatehokkuutta koskeva BREF

Yleinen energiatehokkuus

Taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset (ECM)

Tekniikan taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut menetelmät eivät ole preskriptiivisiä eivätkä tyhjentäviä. Muita menetelmiä voidaan käyttää, jos niillä voidaan turvata vähintään vastaava ympäristösuojelun taso.

YLEISET NÄKÖKOHDAT

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät ympäristötehokkuuden tasot ilmaistaan yksittäisten arvojen sijasta vaihteluväleinä. Vaihteluväli voi kuvastaa sellaisia eroja tietyntyyppisessä laitoksessa (esim. erot lopputuotteen asteessa/puhtaudessa ja laadussa sekä erot laitoksen suunnittelussa, rakenteessa, koossa ja kapasiteetissa), joista on seurauksena vaihtelua ympäristötehokkuuden tasossa, kun parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa sovelletaan.

PARHAASEEN KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAAN TEKNIIKKAAN LIITTYVIEN PÄÄSTÖTASOJEN (BAT-AEL-ARVOJEN) ILMOITTAMINEN

Näissä BAT-päätelmissä ilmapäästöjä koskevat BAT-AEL-arvot ilmaistaan

| — | ilmaan päässeiden aineiden massana jätekaasujen tilavuutta kohden vakio-olosuhteissa (273,15 K, 101,3 kPa) vesihöyrysisällön vähentämisen jälkeen käyttäen yksikköä g/Nm3, mg/Nm3, μg/Nm3 tai ng/Nm3; tai |
| --- | --- |

—

ilmaan päässeiden aineiden massana jätekaasujen tilavuutta kohden vakio-olosuhteissa (273,15 K, 101,3 kPa) vesihöyrysisällön vähentämisen jälkeen käyttäen yksikköä g/Nm3, mg/Nm3, μg/Nm3 tai ng/Nm3; tai

| — | ilmaan päässeiden aineiden massana valmistettujen tai jalostettujen tuotteiden massayksikköä kohden (kulutus- tai päästökertoimet) käyttäen yksikköä kg/t, g/t, mg/t tai μg/t. |
| --- | --- |

—

ilmaan päässeiden aineiden massana valmistettujen tai jalostettujen tuotteiden massayksikköä kohden (kulutus- tai päästökertoimet) käyttäen yksikköä kg/t, g/t, mg/t tai μg/t.

Vesistöpäästöjä koskevat BAT-AEL-arvot ilmaistaan

| — | jäteveteen päässeiden aineiden massana jätevesimäärän tilavuutta kohden käyttäen yksikköä g/l, mg/l tai μg/l. |
| --- | --- |

—

jäteveteen päässeiden aineiden massana jätevesimäärän tilavuutta kohden käyttäen yksikköä g/l, mg/l tai μg/l.

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä tarkoitetaan:

—   ”uudella laitoksella”: näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen laitosalueella käyttöön otettua laitosta tai nykyisen laitoksen korvaavaa laitosta, joka sijoitetaan nykyisen laitoksen perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen

—   ”nykyisellä laitoksella”: laitosta, joka ei ole uusi laitos

—   ”NOX”: llä typpioksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettua määrää ilmaistuna NO2:na

—   ”SOX”: llä rikkidioksidin (SO2) ja rikkitrioksidin (SO3) yhteenlaskettua määrää ilmaistuna SO2:na

—   ”HCl”: llä kaikkia kaasumaisia klorideja ilmaistuina HCl:nä

—   ”HF”: llä kaikkia kaasumaisia fluorideja ilmaistuina HF:nä.

1.1   Yleiset BAT-päätelmät

Jollei toisin mainita, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti.

Tässä jaksossa mainittujen yleisten BAT-tekniikoiden lisäksi sovelletaan jaksoissa 1.2–1.7 esitettyjä prosessikohtaisia BAT-tekniikoita.

1.1.1   Ympäristöasioiden hallinnointijärjestelmät

1.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään varmistamaan seuraavat ominaisuudet sisältävän ympäristöasioiden hallinnointijärjestelmän (EMS) täytäntöönpano ja noudattaminen:

| I. | johtajien sitoutuminen, ylin johto mukaan lukien; |
| --- | --- |

I.

johtajien sitoutuminen, ylin johto mukaan lukien;

| II. | sellaisen ympäristöpolitiikan määritteleminen, jossa laitosten johdon tehtävänä on jatkuvasti kehittää laitosten toimintaa; |
| --- | --- |

II.

sellaisen ympäristöpolitiikan määritteleminen, jossa laitosten johdon tehtävänä on jatkuvasti kehittää laitosten toimintaa;

| III. | tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnittelu ja vahvistaminen sekä rahoituksen ja investointien suunnittelu; |
| --- | --- |

III.

tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnittelu ja vahvistaminen sekä rahoituksen ja investointien suunnittelu;

| IV. | menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  i. | rakenne ja vastuu |
| --- | --- | --- |

IV.

menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

i.

rakenne ja vastuu

| ii. | koulutus, tietoisuus ja pätevyys |
| --- | --- |

ii.

koulutus, tietoisuus ja pätevyys

| iii. | viestintä |
| --- | --- |

iii.

viestintä

| iv. | henkilöstöedustus |
| --- | --- |

iv.

henkilöstöedustus

| v. | dokumentointi |
| --- | --- |

v.

dokumentointi

| vi. | tehokas prosessinohjaus |
| --- | --- |

vi.

tehokas prosessinohjaus

| vii. | huolto-ohjelma |
| --- | --- |

vii.

huolto-ohjelma

| viii. | torjuntavalmius ja torjunta |
| --- | --- |

viii.

torjuntavalmius ja torjunta

| ix. | ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen; |
| --- | --- |

ix.

ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen;

| V. | toimivuuden varmistaminen ja korjaavien toimien toteuttaminen kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  i. | seuranta ja mittaukset (ks. myös yleisiä tarkkailuperiaatteita koskeva vertailuasiakirja) |
| --- | --- | --- |

V.

toimivuuden varmistaminen ja korjaavien toimien toteuttaminen kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

i.

seuranta ja mittaukset (ks. myös yleisiä tarkkailuperiaatteita koskeva vertailuasiakirja)

| ii. | korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet |
| --- | --- |

ii.

korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet

| iii. | tietokantojen ylläpitäminen |
| --- | --- |

iii.

tietokantojen ylläpitäminen

| iv. | riippumattomat (tapauksen mukaan) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko EMS suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista; |
| --- | --- |

iv.

riippumattomat (tapauksen mukaan) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko EMS suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista;

| VI. | ylimmän johdon toimet EMS:n ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkastamiseksi; |
| --- | --- |

VI.

ylimmän johdon toimet EMS:n ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkastamiseksi;

| VII. | puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen; |
| --- | --- |

VII.

puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen;

| VIII. | laitoksen mahdollisen käytöstäpoiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan; |
| --- | --- |

VIII.

laitoksen mahdollisen käytöstäpoiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan;

| IX. | alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen. |
| --- | --- |

IX.

alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen.

Soveltamisala

EMS:n soveltamisala (esim. tietojen taso) ja luonne (esim. standardoitu tai standardoimaton) ovat yleensä sidoksissa laitoksen luonteeseen, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten vaihteluväliin.

1.1.2   Energianhallinta

2.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään lämpöenergian kulutusta käyttämällä seuraavien menetelmien yhdistelmää:

| I. | parannetut ja optimoidut järjestelmät, jotta saavutetaan prosessin muuttujille määritellyn tason mukainen sujuva ja vakaa prosessi, käyttämällä






  i. | prosessinohjauksen optimointia mukaan lukien tietokonepohjaiset automaattiset valvontajärjestelmät |
| --- | --- | --- |

I.

parannetut ja optimoidut järjestelmät, jotta saavutetaan prosessin muuttujille määritellyn tason mukainen sujuva ja vakaa prosessi, käyttämällä

i.

prosessinohjauksen optimointia mukaan lukien tietokonepohjaiset automaattiset valvontajärjestelmät

| ii. | nykyaikaisia gravimetrisiä kiinteän polttoaineen syöttöjärjestelmiä |
| --- | --- |

ii.

nykyaikaisia gravimetrisiä kiinteän polttoaineen syöttöjärjestelmiä

| iii. | mahdollisimman paljon esilämmitystä ottaen huomioon prosessin rakenne. |
| --- | --- |

iii.

mahdollisimman paljon esilämmitystä ottaen huomioon prosessin rakenne.

| II. | hukkalämmön talteenotto prosesseista, erityisesti niiden jäädytysalueilta |
| --- | --- |

II.

hukkalämmön talteenotto prosesseista, erityisesti niiden jäädytysalueilta

| III. | optimoitu höyryn- ja lämmönhallinta |
| --- | --- |

III.

optimoitu höyryn- ja lämmönhallinta

| IV. | lämpövirtojen mahdollisimman tehokas uudelleenkäyttö prosessissa. |
| --- | --- |

IV.

lämpövirtojen mahdollisimman tehokas uudelleenkäyttö prosessissa.

Energianhallinnan osalta ks. energiatehokkuutta koskeva ENE BREF.

BAT I.i kohdan kuvaus

Teräksentuotantolaitoksen yleisen energiatehokkuuden parantamisen kannalta tärkeitä ovat

| — | energiankulutuksen optimointi |
| --- | --- |

—

energiankulutuksen optimointi

| — | suurimpien energiavirtojen ja polttoprosessien reaaliaikainen seuranta alueella mukaan lukien kaikkien kaasujen fakkelipolttojen seuranta energiahäviöiden torjumiseksi, pikahuollon mahdollistaminen ja keskeytymättömän tuotantoprosessin saavuttaminen |
| --- | --- |

—

suurimpien energiavirtojen ja polttoprosessien reaaliaikainen seuranta alueella mukaan lukien kaikkien kaasujen fakkelipolttojen seuranta energiahäviöiden torjumiseksi, pikahuollon mahdollistaminen ja keskeytymättömän tuotantoprosessin saavuttaminen

| — | kunkin prosessin keskimääräisen energiankulutuksen tarkistamiseen käytettäviä välineitä koskeva raportointi ja analysointi |
| --- | --- |

—

kunkin prosessin keskimääräisen energiankulutuksen tarkistamiseen käytettäviä välineitä koskeva raportointi ja analysointi

| — | erityisten energiankulutustasojen määrittely käytettäviä prosesseja varten ja niiden vertailu pitkällä aikavälillä |
| --- | --- |

—

erityisten energiankulutustasojen määrittely käytettäviä prosesseja varten ja niiden vertailu pitkällä aikavälillä

| — | energiatehokkuutta koskevassa BAT-vertailuasiakirjassa määriteltyjen energiakatselmusten suorittaminen esimerkiksi kustannustehokkaiden energiansäästömahdollisuuksien selvittämiseksi. |
| --- | --- |

—

energiatehokkuutta koskevassa BAT-vertailuasiakirjassa määriteltyjen energiakatselmusten suorittaminen esimerkiksi kustannustehokkaiden energiansäästömahdollisuuksien selvittämiseksi.

BAT II–IV:n kuvaus

Lämmön talteenoton ja siten terästeollisuuden energiatehokkuuden parantamiseen käytetään muun muassa seuraavia prosessinsisäisiä menetelmiä:

| — | lämmön ja sähkön yhteistuotanto, jonka yhteydessä hukkalämpö otetaan talteen lämmönvaihdinten avulla ja jaetaan joko teräksentuotantolaitoksen muihin osiin tai kaukolämpöverkostoon |
| --- | --- |

—

lämmön ja sähkön yhteistuotanto, jonka yhteydessä hukkalämpö otetaan talteen lämmönvaihdinten avulla ja jaetaan joko teräksentuotantolaitoksen muihin osiin tai kaukolämpöverkostoon

| — | höyrykattiloiden tai asianmukaisten järjestelmien asentaminen suuriin uudelleenlämmitysuuneihin (uunit voivat kattaa osan höyryntarpeesta) |
| --- | --- |

—

höyrykattiloiden tai asianmukaisten järjestelmien asentaminen suuriin uudelleenlämmitysuuneihin (uunit voivat kattaa osan höyryntarpeesta)

| — | palamisilman esilämmitys uuneissa ja muut polttojärjestelmät polttoaineen säästämiseksi ottamalla huomioon haittavaikutukset, toisin sanoen typpioksidien lisääntyminen poistokaasussa |
| --- | --- |

—

palamisilman esilämmitys uuneissa ja muut polttojärjestelmät polttoaineen säästämiseksi ottamalla huomioon haittavaikutukset, toisin sanoen typpioksidien lisääntyminen poistokaasussa

| — | höyry- ja kuumavesiputkien eristäminen |
| --- | --- |

—

höyry- ja kuumavesiputkien eristäminen

| — | lämmön talteenotto tuotteista, esimerkiksi sintteristä |
| --- | --- |

—

lämmön talteenotto tuotteista, esimerkiksi sintteristä

| — | mikäli teräs on jäähdytettävä, lämpöpumppujen ja aurinkopaneelien käyttö |
| --- | --- |

—

mikäli teräs on jäähdytettävä, lämpöpumppujen ja aurinkopaneelien käyttö

| — | savukaasuvaraajien käyttö korkean lämpötilan uuneissa |
| --- | --- |

—

savukaasuvaraajien käyttö korkean lämpötilan uuneissa

| — | hapen haihduttaminen ja kompressorin jäähdyttäminen energian vaihtamiseksi vakiomallisten lämmönvaihdinten kautta |
| --- | --- |

—

hapen haihduttaminen ja kompressorin jäähdyttäminen energian vaihtamiseksi vakiomallisten lämmönvaihdinten kautta

| — | masuunin huippukaasun paineenalennusturbiinin käyttö, jotta masuunissa syntyneen kaasun kineettinen energia voidaan muuttaa sähkövoimaksi. |
| --- | --- |

—

masuunin huippukaasun paineenalennusturbiinin käyttö, jotta masuunissa syntyneen kaasun kineettinen energia voidaan muuttaa sähkövoimaksi.

BAT II–IV:n soveltamisala

Yhdistetty sähkön ja lämmön tuotanto (CHP) soveltuu kaikille lämmöntarpeeltaan sopivien kaupunkialueiden läheisyydessä sijaitseville rauta- ja terästehtaille. Erityistarkoituksiin käytettävän energian kulutukseen vaikuttavat prosessin soveltamisala, tuotteen laatu ja laitoksen tyyppi (esim. tyhjiökäsittelyn määrä tavallisessa happipuhalluskonvertterissa (BOF), jäähdytyslämpötila ja tuotteiden paksuus).

3.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään primäärienergian kulutusta optimoimalla energiavirtojen sekä koksikaasun, masuunikaasun ja konvertterikaasun kaltaisten tuotettujen prosessikaasujen käyttö.

Kuvaus

Teräksentuotantolaitoksen energiatehokkuutta pyritään parantamaan optimoimalla prosessikaasun käyttö seuraavilla prosessinsisäisillä menetelmillä:

| — | kaasukellojen käyttö kaikkia sivutuotteena syntyviä kaasuja varten tai muiden asianmukaisten järjestelmien käyttö lyhytaikaista varastointia ja paineentasausta varten |
| --- | --- |

—

kaasukellojen käyttö kaikkia sivutuotteena syntyviä kaasuja varten tai muiden asianmukaisten järjestelmien käyttö lyhytaikaista varastointia ja paineentasausta varten

| — | jos kaasujen fakeloinnissa on energiahäviöitä, paineen lisääminen kaasuverkossa prosessikaasujen käytön lisäämiseksi, minkä tuloksena käyttöaste kasvaa |
| --- | --- |

—

jos kaasujen fakeloinnissa on energiahäviöitä, paineen lisääminen kaasuverkossa prosessikaasujen käytön lisäämiseksi, minkä tuloksena käyttöaste kasvaa

| — | lämpösisällöltään erilaisten prosessikaasujen rikastus erilaisia käyttökohteita varten |
| --- | --- |

—

lämpösisällöltään erilaisten prosessikaasujen rikastus erilaisia käyttökohteita varten

| — | lämmitysuunien lämmittäminen prosessikaasulla |
| --- | --- |

—

lämmitysuunien lämmittäminen prosessikaasulla

| — | tietokoneohjatun lämpöarvojen valvontajärjestelmän käyttö |
| --- | --- |

—

tietokoneohjatun lämpöarvojen valvontajärjestelmän käyttö

| — | koksikaasun ja savukaasun lämpötilatietojen kirjaaminen ja käyttö |
| --- | --- |

—

koksikaasun ja savukaasun lämpötilatietojen kirjaaminen ja käyttö

| — | energiantalteenottolaitosten prosessikaasuja koskevan kapasiteetin asianmukainen mitoitus erityisesti ottamalla huomioon prosessikaasujen vaihtelevuus. |
| --- | --- |

—

energiantalteenottolaitosten prosessikaasuja koskevan kapasiteetin asianmukainen mitoitus erityisesti ottamalla huomioon prosessikaasujen vaihtelevuus.

Soveltamisala

Erityistarkoituksiin käytettävän energian kulutus määräytyy seuraavien tekijöiden perusteella: prosessin soveltamisala, tuotteen laatu ja laitoksen tyyppi (esim. tyhjiökäsittelyn määrä tavallisessa happipuhalluskonvertterissa, jäähdytyslämpötila ja tuotteiden paksuus).

4.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään käyttämään koksikaasun, josta on poistettu rikki ja pöly, ylijäämää sekä pölyerotuksella käsiteltyä masuunikaasua ja konverttikaasua (yhdessä tai erikseen) höyrykattiloissa tai yhdistetyissä sähkön ja lämmön tuotantolaitoksissa höyryn, sähkön ja/tai lämmön tuottamiseksi käyttämällä ylimääräistä hukkalämpöä sisäisissä tai ulkoisissa lämpöverkostoissa, mikäli kysyntää ilmenee kolmannen osapuolen taholta.

Soveltamisala

Kolmannen osapuolen yhteistyöhalu ja suostumus eivät välttämättä ole käyttäjän valvonnassa eivätkä tämän vuoksi välttämättä kuulu luvan soveltamisalaan.

5.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään mahdollisimman pieneen sähköenergian kulutukseen käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | sähkönkäytön hallintajärjestelmät |
| --- | --- |

I.

sähkönkäytön hallintajärjestelmät

| II. | energiatehokkaat jauhatus-, pumppaus-, tuuletus- ja kuljetuslaitteet sekä muut sähkölaitteet. |
| --- | --- |

II.

energiatehokkaat jauhatus-, pumppaus-, tuuletus- ja kuljetuslaitteet sekä muut sähkölaitteet.

Soveltamisala

Taajuusmuuttajilla varustettuja pumppuja ei voida käyttää, jos pumppujen toimintavarmuus vaikuttaa oleellisesti prosessin turvallisuuteen.

1.1.3   Materiaalien hallinta

6.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään optimoimaan sisäisten materiaalivirtojen hallinta ja valvonta ympäristön pilaantumisen ja tuhoutumisen ehkäisemiseksi, sisäänmenevien raaka-aineiden asianmukaisen laadun varmistamiseksi, uudelleenkäytön ja kierrätyksen mahdollistamiseksi, prosessin tehokkuuden parantamiseksi ja metallin saannon optimoimiseksi.

Kuvaus

Syöttöainesten ja tuotantojäämien asianmukainen varastointi ja käsittely voivat auttaa minimoimaan varastoimispaikoista ja kuljetinhihnoilta sekä vastaanottopaikoilta peräisin olevia ilman pölypäästöjä ja välttämään maaperän, pohjaveden ja pintavalumavesien pilaantumista (ks. myös BAT 11).

Noudattamalla teräksentuotantolaitoksista sekä muista laitoksista ja muilta aloilta peräisin olevien jäämien ja jätteiden asianmukaisen hallinnan periaatteita voidaan maksimoida sisäinen ja/tai ulkoinen käyttö raaka-aineina (ks. myös BAT 8, 9 ja 10).

Materiaalien hallintaan sisältyy teräksentuotantolaitoksesta peräisin olevien jäämien kokonaismäärään sisältyvien pienten osien, joita ei voida hyödyntää taloudellisesti, hallittu hävittäminen.

7.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään alentamaan asianomaisten epäpuhtauksien päästötasoja valitsemalla asianmukaiset kierrätysteräslaadut ja muut raaka-aineet. Kierrätysteräksen osalta parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään tarkastamaan asianmukaisesti näkyvät epäpuhtaudet, jotka saattavat sisältää raskasmetalleja, erityisesti elohopeaa, tai jotka saattavat johtaa polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) ja polykloorattujen bifenyylien (PCB) muodostumiseen.

Kierrätysteräksen käytön parantamiseksi voidaan käyttää seuraavia menetelmiä joko erikseen tai yhdessä:

| — | tuotantoprofiiliin soveltuvien hyväksymisperusteiden täsmentäminen kierrätysteräksen ostotilauksissa |
| --- | --- |

—

tuotantoprofiiliin soveltuvien hyväksymisperusteiden täsmentäminen kierrätysteräksen ostotilauksissa

| — | hyvän tietämyksen ylläpitäminen kierrätysteräksen koostumuksesta seuraamalla tiiviisti kierrätysteräksen alkuperää; poikkeustapauksissa kierrätysteräksen koostumuksen kuvauksessa voidaan käyttää apuna sulatuskoetta |
| --- | --- |

—

hyvän tietämyksen ylläpitäminen kierrätysteräksen koostumuksesta seuraamalla tiiviisti kierrätysteräksen alkuperää; poikkeustapauksissa kierrätysteräksen koostumuksen kuvauksessa voidaan käyttää apuna sulatuskoetta

| — | asianmukaisten vastaanottolaitteiden ja tarkistustoimitusten käyttö |
| --- | --- |

—

asianmukaisten vastaanottolaitteiden ja tarkistustoimitusten käyttö

| — | menettelyt laitoksen käyttöön soveltumattoman kierrätysteräksen poissulkemiseksi |
| --- | --- |

—

menettelyt laitoksen käyttöön soveltumattoman kierrätysteräksen poissulkemiseksi

| — | kierrätysteräksen varastointi eri perusteiden (esim. koko, metalliseokset, puhtausaste) nojalla; kierrätysteräksen varastointi varautumalla mahdollisiin maaperään kohdistuviin epäpuhtauspäästöihin käyttämällä läpäisemättömiä pintoja ja vedenpoisto- ja talteenottojärjestelmää; käyttämällä tällaisen järjestelmän tarvetta mahdollisesti vähentävää katosta |
| --- | --- |

—

kierrätysteräksen varastointi eri perusteiden (esim. koko, metalliseokset, puhtausaste) nojalla; kierrätysteräksen varastointi varautumalla mahdollisiin maaperään kohdistuviin epäpuhtauspäästöihin käyttämällä läpäisemättömiä pintoja ja vedenpoisto- ja talteenottojärjestelmää; käyttämällä tällaisen järjestelmän tarvetta mahdollisesti vähentävää katosta

| — | kierrätysteräskuorman järjestäminen eri sulatteiden mukaan ottamalla huomioon koostumustiedot, jotta parhaiten soveltuvaa kierrätysterästä voidaan käyttää teräksen valmistukseen (tämä on joissakin tapauksissa keskeisen tärkeää, jotta voidaan välttää ei-toivotut osat, ja joissakin tapauksissa sen vuoksi, että metalliseoksessa voitaisiin hyödyntää kierrätysteräkseen sisältyviä teräksen valmistukseen tarvittavia osia) |
| --- | --- |

—

kierrätysteräskuorman järjestäminen eri sulatteiden mukaan ottamalla huomioon koostumustiedot, jotta parhaiten soveltuvaa kierrätysterästä voidaan käyttää teräksen valmistukseen (tämä on joissakin tapauksissa keskeisen tärkeää, jotta voidaan välttää ei-toivotut osat, ja joissakin tapauksissa sen vuoksi, että metalliseoksessa voitaisiin hyödyntää kierrätysteräkseen sisältyviä teräksen valmistukseen tarvittavia osia)

| — | kaiken sisäisesti syntyneen kierrätysteräksen ripeä palautus romuttamoon kierrätystä varten |
| --- | --- |

—

kaiken sisäisesti syntyneen kierrätysteräksen ripeä palautus romuttamoon kierrätystä varten

| — | käyttö- ja hallinnointisuunnitelman olemassaolo |
| --- | --- |

—

käyttö- ja hallinnointisuunnitelman olemassaolo

| — | kierrätysteräksen lajittelu vaarallisten ja muihin kuin rautaseoksiin sisältyvien epäpuhtauksien – erityisesti polykloorattujen bifenyylien (PCB) ja öljyn tai rasvan – riskin minimoimiseksi. Yleensä tästä huolehtii kierrätysteräksen toimittaja, mutta turvallisuussyistä käyttäjä tarkastaa kaikki romukuormat tiivistetyissä säiliöissä. Tämän vuoksi voidaan tapauksen mukaan tarkistaa samanaikaisesti mahdolliset epäpuhtaudet. Pienten muovimäärien (esim. muovipäällysteisten komponenttien) arviointi saattaa olla tarpeen. |
| --- | --- |

—

kierrätysteräksen lajittelu vaarallisten ja muihin kuin rautaseoksiin sisältyvien epäpuhtauksien – erityisesti polykloorattujen bifenyylien (PCB) ja öljyn tai rasvan – riskin minimoimiseksi. Yleensä tästä huolehtii kierrätysteräksen toimittaja, mutta turvallisuussyistä käyttäjä tarkastaa kaikki romukuormat tiivistetyissä säiliöissä. Tämän vuoksi voidaan tapauksen mukaan tarkistaa samanaikaisesti mahdolliset epäpuhtaudet. Pienten muovimäärien (esim. muovipäällysteisten komponenttien) arviointi saattaa olla tarpeen.

| — | radioaktiivisuusvalvonta YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) asiantuntijaryhmän puitesuositusten mukaan |
| --- | --- |

—

radioaktiivisuusvalvonta YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) asiantuntijaryhmän puitesuositusten mukaan

| — | elohopeaa sisältävien komponenttien pakollisen romuajoneuvoista ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (WEEE) poistamisen, josta kierrätysteräksen jalostajat vastaavat, täytäntöönpanoa voidaan parantaa






  — | vahvistamalla elohopeattomuus kierrätysteräksen ostosopimuksissa |
| --- | --- | --- |

—

elohopeaa sisältävien komponenttien pakollisen romuajoneuvoista ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (WEEE) poistamisen, josta kierrätysteräksen jalostajat vastaavat, täytäntöönpanoa voidaan parantaa

—

vahvistamalla elohopeattomuus kierrätysteräksen ostosopimuksissa

| — | kieltäytymällä näkyviä elektroniikan komponentteja ja elektronisia kokoonpanoja sisältävästä romusta. |
| --- | --- |

—

kieltäytymällä näkyviä elektroniikan komponentteja ja elektronisia kokoonpanoja sisältävästä romusta.

Soveltamisala

Kierrätysteräksen valitseminen ja lajittelu eivät välttämättä ole kaikilta osin käyttäjän valvonnassa.

1.1.4   Prosesseissa syntyvien jäämien, kuten sivutuotteiden ja jätteen, hallinta

8.   Kiinteitä jäämiä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään varmistamaan integroitujen ja operatiivisten menetelmien käyttö jätteen minimoimiseksi sisäisen käytön avulla tai soveltamalla erityisiä kierrätysprosesseja (sisäisesti tai ulkoisesti).

Kuvaus

Hyvin rautapitoisten jäämien kierrätyksessä käytetään erikoistekniikoita, kuten OxyCup®-kuilu-uunia, DK-prosessia, sulamista vähentäviä prosesseja tai kylmämenetelmällä suoritettavaa pelletointia/briketointia sekä jaksoissa 9.2–9.7. mainittuja tuotantojäämiin sovellettavia tekniikoita.

Soveltamisala

Koska edellä mainitut prosessit voidaan antaa kolmannen osapuolen vastuulle, kierrätys itsessään ei välttämättä ole rauta- ja terästehtaan käyttäjän valvonnassa, minkä vuoksi se ei välttämättä kuulu luvan soveltamisalaan.

9.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään mahdollisuuksien mukaan maksimoimaan sellaisten kiinteiden jäämien, joita ei voida käyttää tai kierrättää BAT 8:n mukaan, ulkopuolinen käyttö tai kierrätys jätemääräysten mukaisesti. Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ohjaamaan hallitusti sellaisia jäämiä, joita ei voida välttää eikä kierrättää.

10.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään varmistamaan parhaiden toimintatapojen ja kunnossapitokäytäntöjen noudattaminen kaikkien kiinteiden jäämien talteenoton, käsittelyn, varastoinnin ja kuljetuksen sekä vastaanottopaikkojen huuvavarustelun osalta, jotta voidaan estää päästöjen kulkeutuminen ilmaan ja veteen.

1.1.5   Raaka-aineiden ja välituotteiden varastoinnista, käsittelystä ja kuljetuksesta aiheutuvat pölyn hajapäästöt

11.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään estämään materiaalien varastoinnista, käsittelystä ja kuljetuksesta aiheutuvat pölyn hajapäästöt tai vähentämään niitä käyttämällä yhtä tai useampaa edellä mainituista menetelmistä.

Päästövähennystekniikoiden osalta parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään optimoimaan talteenottotehokkuus ja sen jälkeen suoritettava puhdistus käyttämällä jäljempänä mainittujen kaltaisia asianmukaisia menetelmiä. Etusijalle asetetaan pölypäästöjen talteenotto mahdollisimman lähellä syntypaikkaa.

| I. | Yleisiä menetelmiä ovat






  — | pölyn hajapäästöjä koskevan toimintasuunnitelman luominen teräksentuotantolaitoksen EMS:n yhteydessä; |
| --- | --- | --- |

I.

Yleisiä menetelmiä ovat

—

pölyn hajapäästöjä koskevan toimintasuunnitelman luominen teräksentuotantolaitoksen EMS:n yhteydessä;

| — | sen harkitseminen, onko korkeita lukemia ympäristöön aiheuttavaksi PM10-hiukkasten lähteeksi katsottavat toimet keskeytettävä väliaikaisesti; tätä varten tarvitaan riittävät PM10-monitorit ja niihin liittyvä tuulensuunnan ja -voimakkuuden seuranta, jotta lentopölyn tärkeimmät lähteet voidaan kohdentaa ja tunnistaa kolmiomittausten avulla. |
| --- | --- |

—

sen harkitseminen, onko korkeita lukemia ympäristöön aiheuttavaksi PM10-hiukkasten lähteeksi katsottavat toimet keskeytettävä väliaikaisesti; tätä varten tarvitaan riittävät PM10-monitorit ja niihin liittyvä tuulensuunnan ja -voimakkuuden seuranta, jotta lentopölyn tärkeimmät lähteet voidaan kohdentaa ja tunnistaa kolmiomittausten avulla.

| II. | Irtotavarana olevan raaka-aineen käsittelyn ja kuljetuksen aikaisten pölypäästöjen ehkäisemiseen käytetään muun muassa seuraavia menetelmiä:






  — | pitkien varastokasojen sijoittaminen vallitsevan tuulensuunnan mukaisesti |
| --- | --- | --- |

II.

Irtotavarana olevan raaka-aineen käsittelyn ja kuljetuksen aikaisten pölypäästöjen ehkäisemiseen käytetään muun muassa seuraavia menetelmiä:

—

pitkien varastokasojen sijoittaminen vallitsevan tuulensuunnan mukaisesti

| — | suojan tarjoaminen asentamalla tuuliesteitä tai käyttämällä hyväksi maastonmuotoja |
| --- | --- |

—

suojan tarjoaminen asentamalla tuuliesteitä tai käyttämällä hyväksi maastonmuotoja

| — | toimitettujen materiaalien kosteuspitoisuuden valvonta |
| --- | --- |

—

toimitettujen materiaalien kosteuspitoisuuden valvonta

| — | erityisen huomion kohdistaminen menettelyihin, jotta voidaan välttää materiaalien tarpeeton käsittely ja pitkät koteloimattomat purkurännit |
| --- | --- |

—

erityisen huomion kohdistaminen menettelyihin, jotta voidaan välttää materiaalien tarpeeton käsittely ja pitkät koteloimattomat purkurännit

| — | hallittu käsittely kuljettimilla, suppiloissa jne. |
| --- | --- |

—

hallittu käsittely kuljettimilla, suppiloissa jne.

| — | pölyntorjunta vesisuihkeella käyttäen tarvittaessa apuna esimerkiksi lateksia |
| --- | --- |

—

pölyntorjunta vesisuihkeella käyttäen tarvittaessa apuna esimerkiksi lateksia

| — | laitteistojen tiukat huoltostandardit |
| --- | --- |

—

laitteistojen tiukat huoltostandardit

| — | tiukat kunnossapitostandardit, erityisesti teiden puhdistus ja kostutus |
| --- | --- |

—

tiukat kunnossapitostandardit, erityisesti teiden puhdistus ja kostutus

| — | siirrettävien ja kiinteiden pölynimulaitteiden käyttö |
| --- | --- |

—

siirrettävien ja kiinteiden pölynimulaitteiden käyttö

| — | pölyntorjunta tai pölynpoisto ja letkusuodinlaitteiston käyttö merkittävien pölynlähteiden vaikutusten torjumiseen |
| --- | --- |

—

pölyntorjunta tai pölynpoisto ja letkusuodinlaitteiston käyttö merkittävien pölynlähteiden vaikutusten torjumiseen

| — | vähäpäästöisten lakaisuautojen käyttö kovapintaisten teiden tavanomaiseen puhdistukseen. |
| --- | --- |

—

vähäpäästöisten lakaisuautojen käyttö kovapintaisten teiden tavanomaiseen puhdistukseen.

| III. | Materiaalien toimittamista ja varastointia ja niistä reklamointia koskevissa toiminnoissa käytetään seuraavia menetelmiä:






  — | purkusuppiloiden täydellinen kotelointi rakennuksessa, joka pölyävien materiaalien vuoksi varustetaan suodatetun ilman poistolla, tai suppiloiden varustaminen ohjauslevyillä varustetuilla pölynerottimilla ja purkuritilöillä sekä pölynpoisto- ja puhdistusjärjestelmällä |
| --- | --- | --- |

III.

Materiaalien toimittamista ja varastointia ja niistä reklamointia koskevissa toiminnoissa käytetään seuraavia menetelmiä:

—

purkusuppiloiden täydellinen kotelointi rakennuksessa, joka pölyävien materiaalien vuoksi varustetaan suodatetun ilman poistolla, tai suppiloiden varustaminen ohjauslevyillä varustetuilla pölynerottimilla ja purkuritilöillä sekä pölynpoisto- ja puhdistusjärjestelmällä

| — | purkurännien korkeuden rajoittaminen mahdollisuuksien mukaan enintään 0,5 metriin |
| --- | --- |

—

purkurännien korkeuden rajoittaminen mahdollisuuksien mukaan enintään 0,5 metriin

| — | pölyntorjunta vesisuihkeella (käyttämällä mieluiten kierrätysvettä) |
| --- | --- |

—

pölyntorjunta vesisuihkeella (käyttämällä mieluiten kierrätysvettä)

| — | varastosäiliöiden varustaminen tarvittaessa suodinlaitteilla pölyn leviämisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

varastosäiliöiden varustaminen tarvittaessa suodinlaitteilla pölyn leviämisen estämiseksi

| — | täysin koteloitujen laitteiden käyttö johdettaessa varastosäiliöiden sisältöä ulos |
| --- | --- |

—

täysin koteloitujen laitteiden käyttö johdettaessa varastosäiliöiden sisältöä ulos

| — | tarvittaessa kierrätysteräksen varastointi katetuilla, kovapintaisilla alueilla maaperän pilaantumisriskin vähentämiseksi (käyttämällä täsmätoimitusta varastoalueen koon ja siten päästöjen minimoimiseksi) |
| --- | --- |

—

tarvittaessa kierrätysteräksen varastointi katetuilla, kovapintaisilla alueilla maaperän pilaantumisriskin vähentämiseksi (käyttämällä täsmätoimitusta varastoalueen koon ja siten päästöjen minimoimiseksi)

| — | varastokasoihin kohdistuvien häiriöiden minimointi |
| --- | --- |

—

varastokasoihin kohdistuvien häiriöiden minimointi

| — | varastokasojen korkeuden rajoittaminen ja niiden yleisen muodon valvominen |
| --- | --- |

—

varastokasojen korkeuden rajoittaminen ja niiden yleisen muodon valvominen

| — | käytettävissä olevien tilojen sallimissa rajoissa varastointi rakennuksiin tai astioihin mieluummin kuin ulkoisiin varastokasoihin |
| --- | --- |

—

käytettävissä olevien tilojen sallimissa rajoissa varastointi rakennuksiin tai astioihin mieluummin kuin ulkoisiin varastokasoihin

| — | tuulensuojien luominen aukeille alueille maaston tai maavallien avulla tai istuttamalla pitkiä nurmikoita ja ikivihreitä puita pölyn leviämisen estämiseksi ja absorboimiseksi ilman pitkäaikaisia haittoja |
| --- | --- |

—

tuulensuojien luominen aukeille alueille maaston tai maavallien avulla tai istuttamalla pitkiä nurmikoita ja ikivihreitä puita pölyn leviämisen estämiseksi ja absorboimiseksi ilman pitkäaikaisia haittoja

| — | eloperäisen aineksen lisääminen kaatopaikoille ja kuonakasoihin hydraulisesti |
| --- | --- |

—

eloperäisen aineksen lisääminen kaatopaikoille ja kuonakasoihin hydraulisesti

| — | alueen uudistaminen istutusten avulla peittämällä käyttämättömät alueet pintakerroksella ja istuttamalla ruohoa, pensaita ja muuta maaperän peittävää kasvillisuutta |
| --- | --- |

—

alueen uudistaminen istutusten avulla peittämällä käyttämättömät alueet pintakerroksella ja istuttamalla ruohoa, pensaita ja muuta maaperän peittävää kasvillisuutta

| — | pinnan kostuttaminen käyttämällä kestäviä pölyä sitovia aineita |
| --- | --- |

—

pinnan kostuttaminen käyttämällä kestäviä pölyä sitovia aineita

| — | pinnan peittäminen suojapeitteillä tai käsittelemällä varastokasojen pinnat (esim. lateksilla) |
| --- | --- |

—

pinnan peittäminen suojapeitteillä tai käsittelemällä varastokasojen pinnat (esim. lateksilla)

| — | varastotilan seinien tukeminen altistuvan pinnan minimoimiseksi |
| --- | --- |

—

varastotilan seinien tukeminen altistuvan pinnan minimoimiseksi

| — | tarvittaessa läpäisemättömiin pintoihin voidaan lisäksi sisällyttää betonia ja huolehtia vedenpoistosta. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa läpäisemättömiin pintoihin voidaan lisäksi sisällyttää betonia ja huolehtia vedenpoistosta.

| IV. | Jos polttoaine ja raaka-aineet toimitetaan meritse ja pölypäästöt uhkaavat muodostua suuriksi, kyseeseen tulevat muun muassa seuraavat menetelmät:






  — | automaattisella rahdinpurkujärjestelmällä varustettujen alusten tai koteloitujen tyhjennyslaitteiden käyttö; muutoin kahmarityyppisen aluksen purkulaitteiden tuottama pöly on minimoitava varmistamalla toimitettavan materiaalin asianmukainen kosteuspitoisuus, minimoimalla purkurännien korkeus ja käyttämällä vesisuihkeita tai -sumutteita aluksen purkusuppilon suussa |
| --- | --- | --- |

IV.

Jos polttoaine ja raaka-aineet toimitetaan meritse ja pölypäästöt uhkaavat muodostua suuriksi, kyseeseen tulevat muun muassa seuraavat menetelmät:

—

automaattisella rahdinpurkujärjestelmällä varustettujen alusten tai koteloitujen tyhjennyslaitteiden käyttö; muutoin kahmarityyppisen aluksen purkulaitteiden tuottama pöly on minimoitava varmistamalla toimitettavan materiaalin asianmukainen kosteuspitoisuus, minimoimalla purkurännien korkeus ja käyttämällä vesisuihkeita tai -sumutteita aluksen purkusuppilon suussa

| — | meriveden välttäminen sumutettaessa malmia tai sulatteita vedellä, koska merivettä käytettäessä natriumkloridi tarttuu sintraamon sähkösuotimiin; ylimääräinen kloorin syöttö raaka-aineena saattaa myös lisätä (esim. polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F)) päästöjä ja vaikeuttaa suodattimiin kertyvän pölyn kierrätystä |
| --- | --- |

—

meriveden välttäminen sumutettaessa malmia tai sulatteita vedellä, koska merivettä käytettäessä natriumkloridi tarttuu sintraamon sähkösuotimiin; ylimääräinen kloorin syöttö raaka-aineena saattaa myös lisätä (esim. polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F)) päästöjä ja vaikeuttaa suodattimiin kertyvän pölyn kierrätystä

| — | hiili-, kalkki- ja kalsiumkarbidijauheen varastointi tiivistetyissä siiloissa ja niiden kuljetus pneumaattisesti tai varastointi ja kuljetus tiivistetyissä pusseissa. |
| --- | --- |

—

hiili-, kalkki- ja kalsiumkarbidijauheen varastointi tiivistetyissä siiloissa ja niiden kuljetus pneumaattisesti tai varastointi ja kuljetus tiivistetyissä pusseissa.

| V. | Junien ja rekkojen kuorman purkamiseen käytetään muun muassa seuraavia menetelmiä:






  — | pölypäästöjen muodostumisen mahdollisesti edellyttämä erityisten, yleensä koteloitujen purkuvälineiden käyttö. |
| --- | --- | --- |

V.

Junien ja rekkojen kuorman purkamiseen käytetään muun muassa seuraavia menetelmiä:

—

pölypäästöjen muodostumisen mahdollisesti edellyttämä erityisten, yleensä koteloitujen purkuvälineiden käyttö.

| VI. | Hyvin tuuliherkkien materiaalien, joihin liittyy merkittävien pölypäästöjen riski, osalta kyseeseen tulevat muun muassa seuraavat menetelmät:






  — | mahdollisesti täysin koteloitujen ja letkusuodinlaitteiston avulla puhdistettujen vastaanottopaikkojen, täryseulojen, murskainten, suppiloiden ja vastaavien käyttö |
| --- | --- | --- |

VI.

Hyvin tuuliherkkien materiaalien, joihin liittyy merkittävien pölypäästöjen riski, osalta kyseeseen tulevat muun muassa seuraavat menetelmät:

—

mahdollisesti täysin koteloitujen ja letkusuodinlaitteiston avulla puhdistettujen vastaanottopaikkojen, täryseulojen, murskainten, suppiloiden ja vastaavien käyttö

| — | keskus- tai paikallisten pölynimujärjestelmien käyttö mieluummin kuin valumien poistaminen huuhtomalla, koska vaikutukset rajoittuvat yhteen välineeseen ja materiaalin kierrätys on helpompaa. |
| --- | --- |

—

keskus- tai paikallisten pölynimujärjestelmien käyttö mieluummin kuin valumien poistaminen huuhtomalla, koska vaikutukset rajoittuvat yhteen välineeseen ja materiaalin kierrätys on helpompaa.

| VII. | Kuonan käsittelyyn ja jalostukseen käytetään muun muassa seuraavia menetelmiä:






  — | kuonaraekasojen pitäminen kosteina kuonan käsittelyä ja jalostusta varten, koska kuivunut masuunikuona ja teräskuona voivat synnyttää pölyä |
| --- | --- | --- |

VII.

Kuonan käsittelyyn ja jalostukseen käytetään muun muassa seuraavia menetelmiä:

—

kuonaraekasojen pitäminen kosteina kuonan käsittelyä ja jalostusta varten, koska kuivunut masuunikuona ja teräskuona voivat synnyttää pölyä

| — | tehokkaalla erotusominaisuudella ja letkusuotimilla varustettujen koteloitujen kuonanmurskainten käyttö pölypoistojen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

—

tehokkaalla erotusominaisuudella ja letkusuotimilla varustettujen koteloitujen kuonanmurskainten käyttö pölypoistojen vähentämiseksi.

| VIII. | Kierrätysteräksen käsittelyyn käytetään muun muassa seuraavia menetelmiä:






  — | kierrätysteräksen varastointi suojan alla ja/tai betonilattialla, jotta voidaan minimoida ajoneuvon liikkeistä johtuva pölyäminen. |
| --- | --- | --- |

VIII.

Kierrätysteräksen käsittelyyn käytetään muun muassa seuraavia menetelmiä:

—

kierrätysteräksen varastointi suojan alla ja/tai betonilattialla, jotta voidaan minimoida ajoneuvon liikkeistä johtuva pölyäminen.

| IX. | Materiaalien kuljetuksen yhteydessä voidaan käyttää muun muassa seuraavia menetelmiä:






  — | yleisiltä valtateiltä pääsyn mahdollistavien kohtien minimointi |
| --- | --- | --- |

IX.

Materiaalien kuljetuksen yhteydessä voidaan käyttää muun muassa seuraavia menetelmiä:

—

yleisiltä valtateiltä pääsyn mahdollistavien kohtien minimointi

| — | pyörienpesuvälineiden käyttö, jotta voidaan estää liejun ja pölyn kulkeutuminen yleisille teille |
| --- | --- |

—

pyörienpesuvälineiden käyttö, jotta voidaan estää liejun ja pölyn kulkeutuminen yleisille teille

| — | kovien pintojen (betoni tai asfaltti) käyttö kuljetusväylillä, jotta voidaan minimoida pölypilvien syntyminen materiaalikuljetusten aikana, ja teiden puhtaanapito |
| --- | --- |

—

kovien pintojen (betoni tai asfaltti) käyttö kuljetusväylillä, jotta voidaan minimoida pölypilvien syntyminen materiaalikuljetusten aikana, ja teiden puhtaanapito

| — | ajoneuvojen pääsyn rajoittaminen määrätyille väylille aitojen, ojien tai kierrätyskuonasta muodostettavien vallien avulla |
| --- | --- |

—

ajoneuvojen pääsyn rajoittaminen määrätyille väylille aitojen, ojien tai kierrätyskuonasta muodostettavien vallien avulla

| — | pölyävien väylien kostuttaminen vesisuihkeella esimerkiksi kuonan käsittelytoimien yhteydessä |
| --- | --- |

—

pölyävien väylien kostuttaminen vesisuihkeella esimerkiksi kuonan käsittelytoimien yhteydessä

| — | sen varmistaminen, että kuljetusajoneuvot eivät ole liian täysiä, jotta voidaan estää mahdolliset valumiset |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että kuljetusajoneuvot eivät ole liian täysiä, jotta voidaan estää mahdolliset valumiset

| — | sen varmistaminen, että kuljetusajoneuvoissa on tarvittavat peitemateriaalit kuljetettavan materiaalin peittämiseksi |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että kuljetusajoneuvoissa on tarvittavat peitemateriaalit kuljetettavan materiaalin peittämiseksi

| — | kuljetusten lukumäärän minimointi |
| --- | --- |

—

kuljetusten lukumäärän minimointi

| — | suljettujen tai koteloitujen kuljettimien käyttö |
| --- | --- |

—

suljettujen tai koteloitujen kuljettimien käyttö

| — | mikäli mahdollista, putkimaisten kuljettimien käyttö, jotta voidaan minimoida erisuuntaisten hihnojen välillä alueilla tapahtuvista materiaalien siirroista aiheutuva materiaalihävikki |
| --- | --- |

—

mikäli mahdollista, putkimaisten kuljettimien käyttö, jotta voidaan minimoida erisuuntaisten hihnojen välillä alueilla tapahtuvista materiaalien siirroista aiheutuva materiaalihävikki

| — | hyvän toimintatavan mukaiset tekniikat siirrettäessä sulaa metallia ja senkkakäsittelyn yhteydessä |
| --- | --- |

—

hyvän toimintatavan mukaiset tekniikat siirrettäessä sulaa metallia ja senkkakäsittelyn yhteydessä

| — | pölynpoisto kuljettimien vastaanottopaikoilla. |
| --- | --- |

—

pölynpoisto kuljettimien vastaanottopaikoilla.

1.1.6   Vesi- ja jätevesihuolto

12.   Parhailla käytettävissä olevilla jätevesihuoltotekniikoilla pyritään ehkäisemään, ottamaan talteen ja erottamaan jätevesityyppejä, maksimoimaan sisäinen kierrätys ja soveltamaan asianmukaista käsittelyä kunkin loppuvirran kohdalla. Tässä yhteydessä käytetään esimerkiksi öljynerottimia, suodatusta tai selkeytystä. Mainittujen edellytysten täyttyessä voidaan käyttää seuraavia menetelmiä:

| — | juomaveden käytön välttäminen tuotantolinjoilla |
| --- | --- |

—

juomaveden käytön välttäminen tuotantolinjoilla

| — | järjestelmissä kiertävän veden määrän ja/tai tilavuuden lisääminen rakennettaessa uusia laitoksia tai nykyaikaistettaessa/parannettaessa nykyisiä laitoksia |
| --- | --- |

—

järjestelmissä kiertävän veden määrän ja/tai tilavuuden lisääminen rakennettaessa uusia laitoksia tai nykyaikaistettaessa/parannettaessa nykyisiä laitoksia

| — | saapuvan makean veden keskitetty jakelu |
| --- | --- |

—

saapuvan makean veden keskitetty jakelu

| — | vesiputousveden käyttö, kunnes yksittäiset parametrit saavuttavat lailliset tai tekniset rajat |
| --- | --- |

—

vesiputousveden käyttö, kunnes yksittäiset parametrit saavuttavat lailliset tai tekniset rajat

| — | veden käyttö muissa laitoksissa, jos se vaikuttaa ainoastaan veden yksittäisiin parametreihin ja jos edelleenkäyttö on mahdollista |
| --- | --- |

—

veden käyttö muissa laitoksissa, jos se vaikuttaa ainoastaan veden yksittäisiin parametreihin ja jos edelleenkäyttö on mahdollista

| — | käsitellyn ja käsittelemättömän jäteveden pitäminen erillään toisistaan; tämän toimenpiteen ansiosta jätevettä voidaan käsitellä eri tavoin kohtuukustannuksin |
| --- | --- |

—

käsitellyn ja käsittelemättömän jäteveden pitäminen erillään toisistaan; tämän toimenpiteen ansiosta jätevettä voidaan käsitellä eri tavoin kohtuukustannuksin

| — | mahdollisuuksien mukaan sadeveden käyttö. |
| --- | --- |

—

mahdollisuuksien mukaan sadeveden käyttö.

Soveltamisala

Vesihuoltoa teräksentuotantolaitoksessa rajoittavat ensisijaisesti makean veden saatavuus ja laatu sekä paikalliset oikeudelliset vaatimukset. Nykyisissä laitoksissa vesikierron nykyinen kytkentäjärjestelmä saattaa rajoittaa sovellettavuutta.

1.1.7   Seuranta

13.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään mittaamaan tai arvioimaan kaikkia käytettäviä parametreja, jotka ovat tarpeen prosessin ohjaamiseksi valvomoista käsin nykyaikaisten tietokonepohjaisten järjestelmien avulla, jotta prosesseja voidaan jatkuvasti säätää ja optimoida reaaliajassa, varmistaa vakaa ja sujuva prosessointi ja lisätä siten energiatehokkuutta sekä maksimoida saanto ja parantaa huoltokäytäntöjä.

14.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään mittaamaan jaksoihin 1.2–1.7 sisältyvien prosessien suurimmista päästölähteistä peräisin olevia piipun kautta ulos johdettavia poistokaasuja aina kun BAT-AEL-arvot ovat tiedossa sekä rauta- ja terästehtaiden prosessikaasulla toimivissa voimalaitoksissa.

Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään mittaamaan jatkuvasti ainakin seuraavia päästöjä:

| — | pölyn, typpioksidien (NOX) ja rikkidioksidin (SO2) primääripäästöt sintrausnauhoilta |
| --- | --- |

—

pölyn, typpioksidien (NOX) ja rikkidioksidin (SO2) primääripäästöt sintrausnauhoilta

| — | typpioksidi- (NOX) ja rikkidioksidi- (SO2) päästöt pelletointilaitosten arinanauhalta |
| --- | --- |

—

typpioksidi- (NOX) ja rikkidioksidi- (SO2) päästöt pelletointilaitosten arinanauhalta

| — | valulaitosten pölypäästöt |
| --- | --- |

—

valulaitosten pölypäästöt

| — | pölyn sekundääripäästöt tavallisista happipuhallusmasuuneista |
| --- | --- |

—

pölyn sekundääripäästöt tavallisista happipuhallusmasuuneista

| — | typpioksidi- (NOX) päästöt voimalaitoksista |
| --- | --- |

—

typpioksidi- (NOX) päästöt voimalaitoksista

| — | pölypäästöt suurista valokaariuuneista. |
| --- | --- |

—

pölypäästöt suurista valokaariuuneista.

Muiden päästöjen osalta parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään seuraamaan jatkuvan päästöntarkkailun käytön tarvetta massan virtauksen ja päästöjen ominaisuuksien mukaan.

15.   Sellaisten relevanttien päästölähteiden osalta, joita ei mainita BAT 14 kohdassa, parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään mittaamaan kaikista jaksoihin 1.2–1.7 sisältyvistä prosesseista ja rauta- ja terästehtaiden prosessikaasulla toimivista voimalaitoksista peräisin olevia päästöjä sekä kaikkia tutkittavia prosessikaasujen komponentteja/epäpuhtauksia sekä määräaikaisin että ajoittaisin mittauksin. Tähän sisältyy prosessikaasujen, piipun kautta ulos johdettavien poistokaasujen ja polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) ajoittainen seuranta sekä jätevesipäästöjen tarkkailu. Hajapäästöt (ks. BAT 16) eivät sisälly tähän.

Kuvaus (BAT 14 ja 15).

Prosessikaasujen seurannan avulla saadaan tietoja prosessikaasujen koostumuksesta ja epäsuorista päästöistä, jotka ovat peräisin prosessikaasujen palamisesta, esimerkiksi pöly-, raskasmetalli- ja SOx-päästöistä.

Piipun kautta ulos johdettavia poistokaasuja voidaan mitata säännöllisillä, määräajoin tehtävillä riittävän pitkän ajanjakson kattavilla ajoittaisilla mittauksilla, jotka suoritetaan relevanteilla pistemäisillä päästölähteillä edustavien päästöarvojen saamiseksi.

Jätevesipäästöjen tarkkailemiseen liittyvään näytteenottoon sekä veden ja jäteveden analysointiin tarkoitettuihin monilukuisiin menettelyihin lukeutuvat muun muassa seuraavat standardoidut tekniikat:

| — | satunnaisnäyte, jolla tarkoitetaan jätevesivirrasta otettua yksittäistä näytettä |
| --- | --- |

—

satunnaisnäyte, jolla tarkoitetaan jätevesivirrasta otettua yksittäistä näytettä

| — | yhdistetty näyte, jolla tarkoitetaan tietyn ajan kuluessa otettua jatkuvaa näytettä tai näytettä, joka koostuu useista tietyn ajan kuluessa joko jatkuvilla tai ajoittaisilla mittauksilla otetuista näytteistä, jotka on yhdistetty |
| --- | --- |

—

yhdistetty näyte, jolla tarkoitetaan tietyn ajan kuluessa otettua jatkuvaa näytettä tai näytettä, joka koostuu useista tietyn ajan kuluessa joko jatkuvilla tai ajoittaisilla mittauksilla otetuista näytteistä, jotka on yhdistetty

| — | hyväksyttävällä satunnaisnäytteellä tarkoitetaan vähintään viiden satunnaisnäytteen, jotka on otettu enintään kahden tunnin kuluessa vähintään kahden minuutin välein, yhdistettyä näytettä. |
| --- | --- |

—

hyväksyttävällä satunnaisnäytteellä tarkoitetaan vähintään viiden satunnaisnäytteen, jotka on otettu enintään kahden tunnin kuluessa vähintään kahden minuutin välein, yhdistettyä näytettä.

Seurannassa on noudatettava sovellettavia EN- tai ISO-standardeja. Jos EN- tai ISO-standardeja ei ole saatavilla, on käytettävä sellaisia kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla voidaan taata vastaavat tieteelliset laatukriteerit täyttävien tietojen toimittaminen.

16.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään määrittämään relevanteista lähteistä peräisin olevien hajapäästöjen suuruusluokka noudattamalla jäljempänä mainittuja menetelmiä. Mahdollisuuksien mukaan on käytettävä mieluummin suoria kuin epäsuoria mittausmenetelmiä tai päästökerrointen avulla tehtyihin laskelmiin perustuvia arvioita.

| — | Suorat mittausmenetelmät, joissa päästöt mitataan syntypaikalla. Tässä tapauksessa voidaan mitata tai määrittää pitoisuudet ja massavirrat. |
| --- | --- |

—

Suorat mittausmenetelmät, joissa päästöt mitataan syntypaikalla. Tässä tapauksessa voidaan mitata tai määrittää pitoisuudet ja massavirrat.

| — | Epäsuorat mittausmenetelmät, joissa päästö määritetään tietyllä etäisyydellä syntypaikasta; pitoisuuksien ja massavirran suora mittaaminen ei ole mahdollista. |
| --- | --- |

—

Epäsuorat mittausmenetelmät, joissa päästö määritetään tietyllä etäisyydellä syntypaikasta; pitoisuuksien ja massavirran suora mittaaminen ei ole mahdollista.

| — | Laskeminen päästökerrointen avulla. |
| --- | --- |

—

Laskeminen päästökerrointen avulla.

Kuvaus

Suora tai osittain suora mittaus

Esimerkkejä suorista mittauksista ovat tuulitunneleissa tehtävät mittaukset, joissa käytetään huuvia tai muita menetelmiä, kuten osittain suorat päästömittaukset teollisuuslaitoksen katolla. Viimeksi mainitussa tapauksessa mitataan tuulen nopeus ja katon poistoaukon alue sekä määritetään kaasuvirtaama. Katon poistoaukon mittaustason poikkileikkaus jaetaan pinta-alaltaan samansuuruisiin osiin (ruutumittaus).

Epäsuorat mittaukset

Esimerkkejä epäsuorista mittauksista ovat muun muassa merkkikaasujen käyttö, RDM (reverse dispersion modelling) -menetelmät ja massatasapainomenetelmä, jossa sovelletaan LIDAR-tekniikkaa (light detection and ranging).

Päästöjen laskeminen päästökerrointen avulla

Perusmateriaalin varastoinnista ja käsittelystä syntyvien pölyn hajapäästöjen arviointia ja liikenteestä aiheutuvan tiepölyn sidontaa varten on annettu seuraavat päästökerrointen käyttöä koskevat ohjeet:

| — | VDI 3790, osa 3 |
| --- | --- |

—

VDI 3790, osa 3

| — | US EPA AP 42. |
| --- | --- |

—

US EPA AP 42.

1.1.8   Käytöstäpoisto

17.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään käytöstäpoiston jälkeistä pilaantumista käyttämällä jäljempänä mainittuja menetelmiä tarpeen mukaan.

Käytöstä poistettavan laitoksen käytöstäpoistoon liittyviä suunnittelunäkökulmia:

| I. | laitoksen mahdollisen käytöstäpoiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta, koska ennakkosuunnittelu helpottaa käytöstäpoistoa ja tekee siitä puhtaampaa ja edullisempaa |
| --- | --- |

I.

laitoksen mahdollisen käytöstäpoiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta, koska ennakkosuunnittelu helpottaa käytöstäpoistoa ja tekee siitä puhtaampaa ja edullisempaa

| II. | käytöstäpoistoon liittyy maa-alueiden (ja pohjaveden) pilaantumista koskevia ympäristöriskejä sekä suuria määriä kiinteää jätettä; ennaltaehkäisevät menettelyt ovat prosessikohtaisia, mutta tältä osin voidaan mainita seuraavat yleiset näkökohdat:






  i. | maanalaisten rakenteiden välttäminen |
| --- | --- | --- |

II.

käytöstäpoistoon liittyy maa-alueiden (ja pohjaveden) pilaantumista koskevia ympäristöriskejä sekä suuria määriä kiinteää jätettä; ennaltaehkäisevät menettelyt ovat prosessikohtaisia, mutta tältä osin voidaan mainita seuraavat yleiset näkökohdat:

i.

maanalaisten rakenteiden välttäminen

| ii. | purkamista helpottavien ominaisuuksien sisällyttäminen |
| --- | --- |

ii.

purkamista helpottavien ominaisuuksien sisällyttäminen

| iii. | helposti puhdistettavien pintojen valitseminen |
| --- | --- |

iii.

helposti puhdistettavien pintojen valitseminen

| iv. | kemikaalien tarttumisen minimoiva ja nesteenpurkua tai puhdistusta helpottava laitekonfiguraatio |
| --- | --- |

iv.

kemikaalien tarttumisen minimoiva ja nesteenpurkua tai puhdistusta helpottava laitekonfiguraatio

| v. | asteittaisen sulkemisen mahdollistavien joustavien, koteloitujen yksiköiden suunnittelu |
| --- | --- |

v.

asteittaisen sulkemisen mahdollistavien joustavien, koteloitujen yksiköiden suunnittelu

| vi. | mahdollisuuksien mukaan biohajoavien ja kierrätettävien materiaalien käyttö. |
| --- | --- |

vi.

mahdollisuuksien mukaan biohajoavien ja kierrätettävien materiaalien käyttö.

1.1.9   Melu

18.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään melupäästöjä relevanteista lähteistä raudan ja teräksen valmistusprosesseissa käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä paikallisten olosuhteiden perusteella ja mukaisesti:

| — | melunvähentämisstrategian käyttöönotto |
| --- | --- |

—

melunvähentämisstrategian käyttöönotto

| — | tarvittaessa eri toimien/yksiköiden melueristys |
| --- | --- |

—

tarvittaessa eri toimien/yksiköiden melueristys

| — | eri toimien/yksiköiden tärinäeristys |
| --- | --- |

—

eri toimien/yksiköiden tärinäeristys

| — | sisäinen ja ulkoinen vuoraus iskunvaimennusmateriaalilla |
| --- | --- |

—

sisäinen ja ulkoinen vuoraus iskunvaimennusmateriaalilla

| — | muun muassa materiaalien muuntamiseen liittyviin äänekkäisiin toimiin käytettävien rakennusten äänieristäminen |
| --- | --- |

—

muun muassa materiaalien muuntamiseen liittyviin äänekkäisiin toimiin käytettävien rakennusten äänieristäminen

| — | esimerkiksi rakennuksista tai luonnonesteistä muodostuvien meluvallien rakentaminen esimerkiksi istuttamalla puita ja pensaita suojellun alueen ja äänekkään toiminnon välille |
| --- | --- |

—

esimerkiksi rakennuksista tai luonnonesteistä muodostuvien meluvallien rakentaminen esimerkiksi istuttamalla puita ja pensaita suojellun alueen ja äänekkään toiminnon välille

| — | poistokaasupiippujen äänenvaimentimet |
| --- | --- |

—

poistokaasupiippujen äänenvaimentimet

| — | melusuojatuissa rakennuksissa sijaitsevien putkien ja ääripuhaltimien eristäminen |
| --- | --- |

—

melusuojatuissa rakennuksissa sijaitsevien putkien ja ääripuhaltimien eristäminen

| — | suljettujen tilojen ovien ja ikkunoiden sulkeminen. |
| --- | --- |

—

suljettujen tilojen ovien ja ikkunoiden sulkeminen.

1.2   Sintraamoja koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin mainita, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin sintraamoihin.

Ilmapäästöt

19.   Yhdistämistä/sekoittamista koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään tai vähentämään pölyn hajapäästöjä tiivistämällä hienojakoista materiaalia kosteuspitoisuuden säädön avulla (ks. myös BAT 11).

20.   Sintraamojen primääripäästöjä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään sintrausnauhalla syntyvien jätekaasujen pölypäästöjä letkusuotimen avulla.

Nykyisten laitosten primääripäästöjä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään sintrausnauhalla syntyvien jätekaasujen pölypäästöjä käyttämällä kehittyneitä sähkösuotimia, mikäli letkusuotimia ei ole käytettävissä.

BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso on < 1–15 mg/Nm3 letkusuotimelle ja < 20–40 mg/Nm3 kehittyneelle sähkösuotimelle (joka on suunniteltava ja jota on käytettävä siten, että nämä arvot saavutetaan), kumpikin määritettynä päiväkohtaisena keskiarvona.

Letkusuodin

Kuvaus

Sintraamoissa letkusuotimia käytetään yleensä sähkösuotimen tai syklonin jälkeisessä prosessivaiheessa, mutta niitä voidaan käyttää myös erillislaitteina.

Soveltamisala

Nykyisten laitosten osalta saattaa olla tarpeen soveltaa vaatimuksia, jotka koskevat esimerkiksi sähkösuotimeen varattavaa tilaa prosessin myöhemmässä vaiheessa tapahtuvan asennuksen varalta. Erityistä huomiota on kiinnitettävä nykyisen sähkösuotimen ikään ja toimivuuteen.

Kehittynyt sähkösuodin

Kuvaus

Kehittyneille sähkösuotimille on ominaista yksi tai useampi seuraavista tekniikoista:

| — | tehokas prosessinohjaus |
| --- | --- |

—

tehokas prosessinohjaus

| — | ylimääräiset sähkökentät |
| --- | --- |

—

ylimääräiset sähkökentät

| — | mukautettu sähkökentän voimakkuus |
| --- | --- |

—

mukautettu sähkökentän voimakkuus

| — | mukautettu kosteuspitoisuus |
| --- | --- |

—

mukautettu kosteuspitoisuus

| — | käsittely lisäaineilla |
| --- | --- |

—

käsittely lisäaineilla

| — | korkeat tai vaihtelevat jännitteet |
| --- | --- |

—

korkeat tai vaihtelevat jännitteet

| — | nopeavasteinen jännite |
| --- | --- |

—

nopeavasteinen jännite

| — | suurenergisen pulssin superponointi |
| --- | --- |

—

suurenergisen pulssin superponointi

| — | liikkuvat elektrodit |
| --- | --- |

—

liikkuvat elektrodit

| — | elektrodin levyjen välisen etäisyyden tai muiden ominaisuuksien suurentaminen, mikä parantaa päästövähennystehokkuutta. |
| --- | --- |

—

elektrodin levyjen välisen etäisyyden tai muiden ominaisuuksien suurentaminen, mikä parantaa päästövähennystehokkuutta.

21.   Sintrausnauhalta tapahtuvia primääripäästöjä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään tai vähentämään elohopeapäästöjä valitsemalla raaka-aineita, jotka sisältävät vähän elohopeaa (ks. BAT 7) tai käsittelemään jätekaasu yhdessä aktiivihiilen tai aktiivisen ruskohiilikoksin injektoinnin kanssa.

BAT:n soveltamiseen liittyvä elohopean päästötaso on < 0,03–0,05 mg/Nm3, joka on näytteenottojakson keskiarvo (ajoittaiset mittaukset, vähintään puoli tuntia kestävä kertamittaus).

22.   Sintrausnauhalta tapahtuvia primääripäästöjä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään rikkioksidi- (SOX) päästöjä käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | syötettävän rikin määrän pienentäminen käyttämällä koksimurskaa, jonka rikkipitoisuus on pieni |
| --- | --- |

I.

syötettävän rikin määrän pienentäminen käyttämällä koksimurskaa, jonka rikkipitoisuus on pieni

| II. | syötettävän rikin määrän pienentäminen minimoimalla koksimurskan kulutus |
| --- | --- |

II.

syötettävän rikin määrän pienentäminen minimoimalla koksimurskan kulutus

| III. | syötettävän rikin määrän pienentäminen käyttämällä rautamalmia, jonka rikkipitoisuus on pieni |
| --- | --- |

III.

syötettävän rikin määrän pienentäminen käyttämällä rautamalmia, jonka rikkipitoisuus on pieni

| IV. | asianmukaisten adsorptioapuaineiden syöttö sintrausnauhan jätekaasuputkeen ennen letkusuotimen avulla tapahtuvaa pölynpoistoa (ks. BAT 20) |
| --- | --- |

IV.

asianmukaisten adsorptioapuaineiden syöttö sintrausnauhan jätekaasuputkeen ennen letkusuotimen avulla tapahtuvaa pölynpoistoa (ks. BAT 20)

| V. | märkä rikinpoisto tai regeneroidun aktiivihiilen (RAC) käyttöön perustuva prosessi (kiinnittämällä erityistä huomiota käytön edellytyksiin). |
| --- | --- |

V.

märkä rikinpoisto tai regeneroidun aktiivihiilen (RAC) käyttöön perustuva prosessi (kiinnittämällä erityistä huomiota käytön edellytyksiin).

BAT:n soveltamiseen liittyvä rikkioksidien (SOX) päästötaso BAT I–IV:n osalta on < 350–500 mg/Nm3 ilmaistuna rikkidioksidina (SO2) ja määritettynä päiväkohtaisena keskiarvona; matalampi arvo liittyy BAT IV:ään.

BAT:n soveltamiseen liittyvä rikkioksidien (SOX) päästötaso BAT V:n osalta on < 100 mg/Nm3 ilmaistuna rikkidioksidina (SO2) ja määritettynä päiväkohtaisena keskiarvona.

BAT V:ssä tarkoitetun RAC-prosessin kuvaus

Kuivat rikinpoistotekniikat perustuvat siihen, että aktiivihiili adsorboi SO2:n. Kun aktiivihiili, johon on imeytetty SO2:ta, regeneroidaan, prosessin tulosta nimitetään regeneroiduksi aktiivihiileksi (RAC). Tällöin voidaan käyttää korkealaatuista kallista aktiivihiilityyppiä, ja sivutuotteena saadaan rikkihappoa (H2SO4). Peti regeneroidaan joko vedellä tai termisesti. Joissakin tapauksissa nykyisen rikinpoistoyksikön prosessin loppuvaiheen ”hienosäätöön” käytetään ruskohiilipohjaista aktiivihiiltä. Tällöin SO2:lla imeytetty aktiivihiili yleensä hävitetään polttamalla valvotuissa oloissa.

RAC-järjestelmää voidaan kehittää yksi- tai kaksivaiheisena prosessina.

Yksivaiheisessa prosessissa jätekaasut johdetaan aktiivihiilipedin kautta ja aktiivihiili adsorboi epäpuhtaudet. NOX:n poisto tapahtuu, kun ammoniakkia (NH3) syötetään kaasuvirtaan ennen katalyyttipetiä.

Kaksivaiheisessa prosessissa jätekaasut johdetaan kahden aktiivihiilipedin kautta. Ammoniakkia (NH3) voidaan syöttää ennen petiä NOX-päästöjen alentamiseksi.

BAT V:ssä tarkoitettujen tekniikoiden soveltamisala

Märkä rikinpoisto: Tilavaatimukset saattavat olla huomattavat ja voivat rajoittaa soveltamisalaa. Lisäksi on otettava huomioon suuret investointi- ja käyttökustannukset ja merkittävät kokonaisympäristövaikutukset, kuten lietteen muodostus ja hävittäminen sekä ylimääräiset jätevedenkäsittelytoimet. Tätä tekniikkaa ei käytetä Euroopassa vielä, mutta se voi tulla kyseeseen tilanteissa, joissa ympäristölaatunormien täyttyminen on epätodennäköistä sovellettaessa muita tekniikoita.

RAC: Pölynerotus on asennettava ennen RAC-prosessia tulevien jätekaasujen pölypitoisuuden vähentämiseksi. Yleensäkin laitoksen pohjaratkaisu ja tilavaatimukset ovat tärkeitä tekijöitä tätä tekniikkaa harkittaessa, mutta erityisesti, jos paikassa on useampi kuin yksi sintrausnauha.

Suuret investointi- ja käyttökustannukset on otettava huomioon erityisesti silloin, kun mahdollisesti käytetään laadukkaita ja kalliita aktiivihiilityyppejä ja tarvitaan rikkihappolaitosta. Tätä tekniikkaa ei käytetä Euroopassa vielä, mutta se voi tulla kyseeseen uusissa laitoksissa, joissa käsitellään samanaikaisesti SOX:ää, NOX:ää, pölyä ja PCDD/F:ää, ja olosuhteissa, joissa ympäristölaatunormien täyttyminen on epätodennäköistä sovellettaessa muita tekniikoita.

23.   Sintrausnauhalta tapahtuvia primääripäästöjä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään typpioksidien (NOX) kokonaispäästöjä käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | prosessinsisäiset mittaukset, joihin voi sisältyä seuraavia toimia:






  i. | jätekaasun kierrätys |
| --- | --- | --- |

I.

prosessinsisäiset mittaukset, joihin voi sisältyä seuraavia toimia:

i.

jätekaasun kierrätys

| ii. | muut primääriset toimenpiteet, kuten antrasiitin tai low-NOx-polttimien käyttö polttamisessa |
| --- | --- |

ii.

muut primääriset toimenpiteet, kuten antrasiitin tai low-NOx-polttimien käyttö polttamisessa

| II. | piipunpäätekniikat, joihin voi sisältyä






  i. | regeneroidun aktiivihiilen (RAC) käyttöön perustuva prosessi |
| --- | --- | --- |

II.

piipunpäätekniikat, joihin voi sisältyä

i.

regeneroidun aktiivihiilen (RAC) käyttöön perustuva prosessi

| ii. | selektiivinen katalyyttipelkistys (SCR). |
| --- | --- |

ii.

selektiivinen katalyyttipelkistys (SCR).

BAT:n soveltamiseen liittyvä typpioksidien (NOX) päästötaso on prosessinsisäisiä mittauksia käytettäessä < 500 mg/Nm3 ilmaistuna typpidioksidina (NO2) ja määritettynä päiväkohtaisena keskiarvona.

BAT:n soveltamiseen liittyvä typpioksidien (NOX) päästötaso on regeneroitua aktiivihiiltä käytettäessä < 250 mg/Nm3 ja selektiivistä katalyyttistä pelkistystä käytettäessä < 120 mg/Nm3 ilmaistuna typpidioksidina (NO2), kun happipitoisuus on 15 prosenttia, ja määritettynä päiväkohtaisina keskiarvoina.

BAT I.i kohdan mukaisen jätekaasun kierrätyksen kuvaus

Osittaisessa jätekaasun kierrätyksessä sintraamon jätekaasun jotkin osat kierrätetään sintrausprosessiin. Koko nauhalta tulevan jätekaasun osittainen kierrätys kehitettiin ensisijaisesti vähentämään jätekaasuvirtaa ja siten tärkeimpien saastuttajien massapäästöjä. Lisäksi se voi johtaa energiankulutuksen vähenemiseen. Jätekaasun kierrättäminen edellyttää erityistoimia sen varmistamiseksi, etteivät sintterin laatu ja sintrausprosessin tuottavuus heikkene. Erityistä huomiota on kiinnitettävä kierrätetyssä jätekaasussa olevaan hiilimonoksidiin (CO) työntekijöiden häkämyrkytyksen estämiseksi. Seuraavanlaisia prosesseja on kehitetty:

| — | koko nauhalta tulevan jätekaasun osittainen kierrätys |
| --- | --- |

—

koko nauhalta tulevan jätekaasun osittainen kierrätys

| — | loppupään sintrausnauhalta tulevan jätekaasun kierrätys yhdistettynä lämmönvaihtoon






  — | osalta loppupään sintrausnauhaa tulevan jätekaasun kierrätys ja sintterin jäähdyttimestä tulevan jätekaasun käyttö |
| --- | --- | --- |

—

loppupään sintrausnauhalta tulevan jätekaasun kierrätys yhdistettynä lämmönvaihtoon

—

osalta loppupään sintrausnauhaa tulevan jätekaasun kierrätys ja sintterin jäähdyttimestä tulevan jätekaasun käyttö

| — | jätekaasun osien kierrätys sintrausnauhan muihin osiin. |
| --- | --- |

—

jätekaasun osien kierrätys sintrausnauhan muihin osiin.

BAT I.i kohdan soveltamisala

Tämän tekniikan soveltamisala on paikkakohtainen. On harkittava liitännäistoimenpiteitä sen varmistamiseksi, etteivät sintterin laatu (kylmämekaaninen lujuus) ja nauhan tuottavuus heikkene. Paikallisten olosuhteiden mukaan nämä toimenpiteet voivat olla suhteellisen vähäisiä ja helppoja toteuttaa; ne voivat myös olla perustavanlaatuisia, kalliita ja vaikeasti toteutettavissa. Joka tapauksessa nauhan käyttöolosuhteita on arvioitava, kun tämä tekniikka otetaan käyttöön.

Nykyisiin laitoksiin ei välttämättä voida asentaa osittaista jätekaasun kierrätystä tilarajoitteiden vuoksi.

Tämän tekniikan soveltamisalan määrittämisessä on otettava huomioon muun muassa seuraavat tärkeät näkökohdat:

| — | nauhan alkuvaiheen konfigurointi (esim. yksi tai kaksi imukassin kanavaa, tarvittava tila uusille laitteille ja tarvittaessa nauhan pidentäminen) |
| --- | --- |

—

nauhan alkuvaiheen konfigurointi (esim. yksi tai kaksi imukassin kanavaa, tarvittava tila uusille laitteille ja tarvittaessa nauhan pidentäminen)

| — | nykyisen laitteiston alkuperäinen rakenne (esim. puhaltimet, kaasunpuhdistus ja sintterin seulonta sekä jäähdytyslaitteet) |
| --- | --- |

—

nykyisen laitteiston alkuperäinen rakenne (esim. puhaltimet, kaasunpuhdistus ja sintterin seulonta sekä jäähdytyslaitteet)

| — | vallitsevat toimintaolosuhteet (esim. raaka-aineet, kerroksen korkeus, imupaine, poltetun kalkin osuus seoksesta, erityinen kaasuvirtaama, syötteen mukana laitokseen palautuvan aineksen osuus) |
| --- | --- |

—

vallitsevat toimintaolosuhteet (esim. raaka-aineet, kerroksen korkeus, imupaine, poltetun kalkin osuus seoksesta, erityinen kaasuvirtaama, syötteen mukana laitokseen palautuvan aineksen osuus)

| — | nykyinen suorituskyky tuottavuuden ja kiinteän polttoaineen kulutuksen perusteella |
| --- | --- |

—

nykyinen suorituskyky tuottavuuden ja kiinteän polttoaineen kulutuksen perusteella

| — | sintterin emäksisyysarvo ja masuunipanoksen koostumus (esim. sintterin prosentuaalinen osuus verrattuna panoksessa olevaan pellettiin ja näiden komponenttien rautapitoisuus). |
| --- | --- |

—

sintterin emäksisyysarvo ja masuunipanoksen koostumus (esim. sintterin prosentuaalinen osuus verrattuna panoksessa olevaan pellettiin ja näiden komponenttien rautapitoisuus).

BAT I.ii kohdassa tarkoitettujen muiden primääristen toimenpiteiden soveltamisala

Antrasiitin käyttö on sidoksissa sellaisten antrasiittien saatavuuteen, joissa on vähemmän typpeä kuin koksimurskassa.

BAT II.i kohdassa tarkoitetun RAC-prosessin kuvauksen ja soveltamisalan osalta ks. BAT 22.

BAT II.ii kohdassa tarkoitetun SCR- (selektiivinen katalyyttinen pelkistys) prosessin soveltamisala

Selektiivistä katalyyttistä pelkistystä voidaan käyttää suurten hiukkasmäärien järjestelmässä, pienten hiukkasmäärien järjestelmässä ja puhdaskaasujärjestelmänä. Tähän mennessä sintraamoissa on käytetty ainoastaan puhdaskaasujärjestelmiä (pölynpoiston ja rikinpoiston jälkeen). On oleellista, että kaasun pölymäärä on pieni (< 40 mg pölyä/Nm3) ja että se sisältää vähän raskasmetalleja, koska ne voivat tehdä katalyytin pinnasta tehottoman. Lisäksi rikinpoisto ennen katalyyttiä saattaa olla tarpeen. Toiseksi poistokaasun vähimmäislämpötilan on oltava noin 300 °C. Tämä edellyttää energian syöttöä.

Suuret investointi- ja käyttökustannukset, katalyyttisen regeneroinnin tarve, NH3:n kulutus ja NH3-päästöt, räjähdysalttiin ammoniumnitraatin (NH4NO3) käyttö, syövyttävän SO3:n muodostuminen sekä lämmitykseen tarvittava ylimääräinen energia, joka voi vähentää mahdollisuuksia ottaa tuntuvaa lämpöä talteen sintrausprosessista, voivat kaikki rajoittaa soveltamisalaa. Tämä tekniikka voi tulla kyseeseen tilanteissa, joissa ympäristönlaatunormien täyttyminen on epätodennäköistä sovellettaessa muita tekniikoita.

24.   Sintrausnauhalta tapahtuvia primääripäästöjä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään ja/tai vähentämään polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) ja polykloorattujen bifenyylien (PCB) päästöjä käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | polykloorattuja dibentsodioksiineja/-furaaneja (PCDD/F) ja polykloorattuja bifenyyleitä (PCB) tai niiden lähtöaineita sisältävien raaka-aineiden käytön välttäminen mahdollisuuksien mukaan (ks. BAT 7) |
| --- | --- |

I.

polykloorattuja dibentsodioksiineja/-furaaneja (PCDD/F) ja polykloorattuja bifenyyleitä (PCB) tai niiden lähtöaineita sisältävien raaka-aineiden käytön välttäminen mahdollisuuksien mukaan (ks. BAT 7)

| II. | polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) muodostumisen estäminen lisäämällä typpiyhdisteitä |
| --- | --- |

II.

polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) muodostumisen estäminen lisäämällä typpiyhdisteitä

| III. | jätekaasun kierrätys (kuvauksen ja soveltamisalan osalta ks. BAT 23). |
| --- | --- |

III.

jätekaasun kierrätys (kuvauksen ja soveltamisalan osalta ks. BAT 23).

25.   Sintrausnauhalta tapahtuvia primääripäästöjä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) ja polykloorattujen bifenyylien (PCB) päästöjä syöttämällä asianmukaisia adsorption apuaineita sintrausnauhan jätekaasuputkeen ennen pölynpoistoa letkusuotimella tai kehittyneillä sähkösuotimilla, mikäli letkusuotimia ei ole käytettävissä (ks. BAT 20).

BAT:n soveltamiseen liittyvä polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) päästötaso on < 0,05–0,2 ng I-TEQ/Nm3 letkusuotimelle ja < 0,2–0,4 ng-I-TEQ/Nm3 kehittyneelle sähkösuotimelle, kumpikin määritettynä 6–8 tunnin satunnaisnäytettä varten muuttumattomissa olosuhteissa.

26.   Sintrausnauhalta tuleviin päästöihin, sintterin murskaamiseen, jäähdyttämiseen, seulontaan ja kuljettimien vastaanottopaikkoihin liittyviä sekundääripäästöjä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään pölypäästöjä ja/tai saavuttamaan tehokas pölynpoisto ja siten vähentämään pölypäästöjä käyttämällä seuraavien menetelmien yhdistelmää:

| I. | huuvien käyttö ja/tai kotelointi |
| --- | --- |

I.

huuvien käyttö ja/tai kotelointi

| II. | sähkö- tai letkusuodin. |
| --- | --- |

II.

sähkö- tai letkusuodin.

BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso on < 10 mg/Nm3 letkusuotimelle ja < 30 mg/Nm3 sähkösuotimelle, kumpikin määritettynä päiväkohtaisena keskiarvona.

Vesi ja jätevesi

27.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään mahdollisimman pieneen vedenkulutukseen sintraamoissa kierrättämällä jäähdytysvettä mahdollisuuksien mukaan, jollei käytössä ole läpivirtausta hyödyntäviä jäähdytysjärjestelmiä.

28.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään käsittelemään huuhteluvettä tai jätekaasun märkäkäsittelyjärjestelmää käyttävien sintraamojen jätevesiä, lukuun ottamatta tapauksia, joissa vesi jäähdytetään ennen pois johtamista, käyttämällä seuraavien menetelmien yhdistelmää:

| I. | raskasmetallien saostus |
| --- | --- |

I.

raskasmetallien saostus

| II. | neutralointi |
| --- | --- |

II.

neutralointi

| III. | hiekkasuodatus. |
| --- | --- |

III.

hiekkasuodatus.

BAT:n soveltamiseen liittyvät hyväksyttävään satunnaisnäytteeseen tai 24 tunnin yhdistettyyn näytteeseen perustuvat päästötasot ovat seuraavat:

| — | kiintoaineet | < 30 mg/l |
| --- | --- | --- |
| — | kemiallinen hapentarve (COD (1)) | < 100 mg/l |
| — | raskasmetallit | < 0,1 mg/l |
| (arseenin (As), kadmiumin (Cd), kromin (Cr), kuparin (Cu), elohopean (Hg), nikkelin (Ni), lyijyn (Pb) ja sinkin (Zn) yhteenlaskettu määrä). |

—

kiintoaineet

< 30 mg/l

—

kemiallinen hapentarve (COD (1))

< 100 mg/l

—

raskasmetallit

< 0,1 mg/l

(arseenin (As), kadmiumin (Cd), kromin (Cr), kuparin (Cu), elohopean (Hg), nikkelin (Ni), lyijyn (Pb) ja sinkin (Zn) yhteenlaskettu määrä).

Tuotantojäämät

29.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään jätteen tuottamista sintraamoissa käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä (ks. BAT 8):

| I. | paikan päällä tapahtuva jäämien valikoiva kierrättäminen takaisin sintrausprosessiin sulkemalla pois raskasmetallit ja alkalilla tai kloridilla rikastetut hienot pölyhiukkaset (esim. pöly viimeisestä sähkösuodinkentästä) |
| --- | --- |

I.

paikan päällä tapahtuva jäämien valikoiva kierrättäminen takaisin sintrausprosessiin sulkemalla pois raskasmetallit ja alkalilla tai kloridilla rikastetut hienot pölyhiukkaset (esim. pöly viimeisestä sähkösuodinkentästä)

| II. | ulkoinen kierrätys aina kun kierrätystä ei voida tehdä paikan päällä. |
| --- | --- |

II.

ulkoinen kierrätys aina kun kierrätystä ei voida tehdä paikan päällä.

Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ohjaamaan hallitusti sintraamoprosesseista syntyviä jäämiä, joita ei voida välttää eikä kierrättää.

30.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään mahdollisuuksien mukaan kierrättämään mahdollisesti öljyä sisältäviä jäämiä, kuten pölyä, lietettä ja valssihilettä, joihin sisältyy rautaa ja hiiltä, sintrausnauhalta ja muista teräksentuotantolaitoksen prosesseista takaisin sintrausnauhalle ottamalla huomioon niiden öljypitoisuus.

31.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään alentamaan sintrauksen syötteen hiilivetypitoisuutta valitsemalla asianmukaisesti ja esikäsittelemällä kierrätettävät prosessijäämät.

Kierrätettävien prosessijäämien öljypitoisuuden on oltava kaikissa tapauksissa < 0,5 prosenttia ja sintrauksen syötteen pitoisuuden < 0,1 prosenttia.

Kuvaus

Hiilivetyjen syöttö voidaan minimoida erityisesti vähentämällä öljyn syöttöä. Öljyä tulee sintrauksen syötteeseen pääasiallisesti lisätystä valssihileestä. Valssihileiden öljypitoisuus voi vaihdella merkittävästi niiden alkuperän mukaan.

Pölyn ja valssihileen mukana tulevan öljyn määrä voidaan minimoida seuraavilla tekniikoilla:

| — | öljyn syötön rajoittaminen erottamalla vähän öljyä sisältävä pöly ja valssihile ja sen jälkeen valitsemalla ainoastaan ne |
| --- | --- |

—

öljyn syötön rajoittaminen erottamalla vähän öljyä sisältävä pöly ja valssihile ja sen jälkeen valitsemalla ainoastaan ne

| — | käyttämällä valssaamoissa niin sanottuja hyviä kunnossapitotekniikoita valssihileen öljypitoisuus voi pienentyä merkittävästi |
| --- | --- |

—

käyttämällä valssaamoissa niin sanottuja hyviä kunnossapitotekniikoita valssihileen öljypitoisuus voi pienentyä merkittävästi

| — | valssihileen öljynpoisto






  — | kuumentamalla valssihile noin 800 °C:een, jolloin öljyhiilivedyt haihtuvat ja saadaan puhdasta valssihilettä; haihtuneet hiilivedyt voidaan polttaa. |
| --- | --- | --- |

—

valssihileen öljynpoisto

—

kuumentamalla valssihile noin 800 °C:een, jolloin öljyhiilivedyt haihtuvat ja saadaan puhdasta valssihilettä; haihtuneet hiilivedyt voidaan polttaa.

| — | tuottamalla öljyä valssihileestä liuottimen avulla. |
| --- | --- |

—

tuottamalla öljyä valssihileestä liuottimen avulla.

Energia

32.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään lämpöenergian kulutusta sintraamoissa käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | tuntuvan lämmön talteenotto sintterin jäähdyttimen jätekaasusta |
| --- | --- |

I.

tuntuvan lämmön talteenotto sintterin jäähdyttimen jätekaasusta

| II. | mikäli mahdollista, tuntuvan lämmön talteenotto arinalta tulevista jätekaasuista |
| --- | --- |

II.

mikäli mahdollista, tuntuvan lämmön talteenotto arinalta tulevista jätekaasuista

| III. | jätekaasun kierrätyksen maksimointi tuntuvan lämmön käyttämiseksi (kuvauksen ja soveltamisalan osalta ks. BAT 23). |
| --- | --- |

III.

jätekaasun kierrätyksen maksimointi tuntuvan lämmön käyttämiseksi (kuvauksen ja soveltamisalan osalta ks. BAT 23).

Kuvaus

Sintraamoista vapautuu kahdenlaista mahdollisesti uudelleenkäytettävää hukkaenergiaa:

| — | tuntuva lämpö sintrauskoneista tulevasta jätekaasusta |
| --- | --- |

—

tuntuva lämpö sintrauskoneista tulevasta jätekaasusta

| — | sintterin jäähdyttimestä tulevan jäähdytysilman tuntuva lämpö. |
| --- | --- |

—

sintterin jäähdyttimestä tulevan jäähdytysilman tuntuva lämpö.

Osittainen jätekaasun kierrätys on sintrauskoneiden jätekaasussa olevan lämmön talteenoton erikoistapaus, ja sitä käsitellään BAT 23 kohdassa. Kuumat kierrätettävät kaasut siirtävät tuntuvan lämmön suoraan takaisin sintteripedille. Asiakirjan laatimisajankohtana (2010) tämä on käyttökelpoinen jätekaasulämmön talteenottotapa.

Sintterin jäähdyttimestä tulevassa kuumassa ilmassa oleva tuntuva lämpö voidaan ottaa talteen käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista tavoista:

| — | höyryn tuotanto hukkalämpökattilassa käytettäväksi rauta- ja terästehtaissa |
| --- | --- |

—

höyryn tuotanto hukkalämpökattilassa käytettäväksi rauta- ja terästehtaissa

| — | kuuman veden tuotanto kaukolämmitystä varten |
| --- | --- |

—

kuuman veden tuotanto kaukolämmitystä varten

| — | palamisilman esilämmitys sintraamon sytytyshuuvassa |
| --- | --- |

—

palamisilman esilämmitys sintraamon sytytyshuuvassa

| — | sintterin raakaseoksen esilämmitys |
| --- | --- |

—

sintterin raakaseoksen esilämmitys

| — | sintterin jäähdytyskaasujen käyttö jätekaasun kierrätysjärjestelmässä. |
| --- | --- |

—

sintterin jäähdytyskaasujen käyttö jätekaasun kierrätysjärjestelmässä.

Soveltamisala

Joissakin laitoksissa nykyisestä konfiguraatiosta saattaa aiheutua hyvin suuria kustannuksia otettaessa talteen lämpöä sintterin tai sintterin jäähdyttimen jätekaasuista.

Lämmön talteenotto jätekaasusta lämmönvaihdinten avulla johtaisi kondensaatio- ja korroosio-ongelmiin, joita ei voida hyväksyä.

1.3   Pelletointilaitoksia koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin mainita, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin pelletointilaitoksiin.

Ilmapäästöt

33.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään jätekaasujen pölypäästöjä, jotka aiheutuvat

| — | raaka-aineiden esikäsittelystä, kuivaamisesta, hionnasta, kostuttamisesta, sekoittamisesta ja rullaamisesta, |
| --- | --- |

—

raaka-aineiden esikäsittelystä, kuivaamisesta, hionnasta, kostuttamisesta, sekoittamisesta ja rullaamisesta,

| — | arinanauhalta sekä |
| --- | --- |

—

arinanauhalta sekä

| — | pellettien käsittelystä ja seulonnasta, |
| --- | --- |

—

pellettien käsittelystä ja seulonnasta,

käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | sähkösuodin |
| --- | --- |

I.

sähkösuodin

| II. | letkusuodin |
| --- | --- |

II.

letkusuodin

| III. | märkäpesuri. |
| --- | --- |

III.

märkäpesuri.

BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso on < 20 mg/Nm3 murskaamisen, hionnan ja kuivaamisen osalta ja < 10–15 mg/Nm3 kaikkien muiden prosessin vaiheiden osalta tai tapauksissa, joissa kaikki jätekaasu käsitellään yhdessä, kaikki määritettyinä päiväkohtaisina keskiarvoina.

34.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään arinanauhalta tulevia rikkioksidi- (SOX), vetykloridi- (HCl) ja fluorivety- (HF) jätekaasupäästöjä käyttämällä jotain seuraavista menetelmistä:

| I. | märkäpesuri |
| --- | --- |

I.

märkäpesuri

| II. | absorptio puolikuivamenetelmällä ja sen jälkeen pölynpoistojärjestelmän käyttö. |
| --- | --- |

II.

absorptio puolikuivamenetelmällä ja sen jälkeen pölynpoistojärjestelmän käyttö.

BAT:n soveltamiseen liittyvät näiden yhdisteiden päästötasot määritettyinä päiväkohtaisina keskiarvoina ovat seuraavat:

| — | rikkioksidit (SOX) ilmaistuina rikkidioksidina (SO2) | < 30–50 mg/Nm3 |
| --- | --- | --- |
| — | fluorivety (HF) | < 1–3 mg/Nm3 |
| — | vetykloridi (HCl) | < 1–3 mg/Nm3. |

—

rikkioksidit (SOX) ilmaistuina rikkidioksidina (SO2)

< 30–50 mg/Nm3

—

fluorivety (HF)

< 1–3 mg/Nm3

—

vetykloridi (HCl)

< 1–3 mg/Nm3.

35.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään kuivaus- ja hiontavyöhykkeen NOX-päästöjä ja arinanauhalta tulevia jätekaasuja soveltamalla prosessiin integroituja menetelmiä.

Kuvaus

Laitoksen rakenne on optimoitava ”räätälöityjen” ratkaisujen avulla minimoimaan kaikkien polttovyöhykkeiden typpioksidi- (NOX) päästöt. Termisen NOX:n muodostusta voidaan vähentää laskemalla (suurinta) lämpötilaa polttimoissa ja vähentämällä ylimääräisen hapen määrää palamisilmassa. Lisäksi NOX-päästöt voidaan saada vähenemään vähäisen energiankäytön ja polttoaineen matalan typpipitoisuuden yhdistelmällä (hiili ja öljy).

36.   Nykyisiä laitoksia koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään kuivaus- ja hiontavyöhykkeeltä tulevia NOX-päästöjä sekä arinanauhalta tulevia jätekaasuja soveltamalla jotain seuraavista menetelmistä:

| I. | selektiivinen katalyyttipelkistys (SCR) piipunpäätekniikkana |
| --- | --- |

I.

selektiivinen katalyyttipelkistys (SCR) piipunpäätekniikkana

| II. | mikä tahansa muu sellainen tekniikka, jossa NOX -päästöt vähenevät vähintään 80 prosenttia. |
| --- | --- |

II.

mikä tahansa muu sellainen tekniikka, jossa NOX -päästöt vähenevät vähintään 80 prosenttia.

Soveltamisala

Nykyisten laitosten osalta sekä arinoissa että arinauunijärjestelmissä on vaikea saavuttaa SCR-reaktorin edellyttämiä toimintaolosuhteita. Suurten kustannusten vuoksi näitä piipunpäätekniikoita olisi harkittava ainoastaan tilanteissa, joissa ympäristönlaatunormit eivät todennäköisesti muuten täyty.

37.   Uusia laitoksia koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään kuivaus- ja hiontavyöhykkeeltä tulevia NOX-päästöjä sekä arinanauhalta tulevia jätekaasuja soveltamalla selektiivistä katalyyttipelkistystä (SCR) piipunpäätekniikkana.

Vesi ja jätevesi

38.   Pelletointilaitoksia koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään mahdollisimman pieneen vedenkulutukseen ja pesu-, huuhtelu- ja jäähdytysvesipäästöihin sekä mahdollisuuksien mukaan tällaisen veden uudelleenkäyttöön.

39.   Pelletointilaitoksia koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään käsittelemään jätevesi ennen päästöjä käyttämällä seuraavien menetelmien yhdistelmää:

| I. | neutralointi |
| --- | --- |

I.

neutralointi

| II. | flokkulointi |
| --- | --- |

II.

flokkulointi

| III. | selkeytys |
| --- | --- |

III.

selkeytys

| IV. | hiekkasuodatus |
| --- | --- |

IV.

hiekkasuodatus

| V. | raskasmetallien saostus. |
| --- | --- |

V.

raskasmetallien saostus.

BAT:n soveltamiseen liittyvät hyväksyttävään satunnaisnäytteeseen tai 24 tunnin yhdistettyyn näytteeseen perustuvat päästötasot ovat seuraavat:

| — | kiintoaine | < 50 mg/l |
| --- | --- | --- |
| — | kemiallinen hapentarve (COD (2)) | < 160 mg/l |
| — | Kjeldahl-typpi | < 45 mg/l |
| — | raskasmetallit | < 0,55 mg/l |
| (arseenin (As), kadmiumin (Cd), kromin (Cr), kuparin (Cu), elohopean (Hg), nikkelin (Ni), lyijyn (Pb) ja sinkin (Zn) yhteenlaskettu määrä). |

—

kiintoaine

< 50 mg/l

—

kemiallinen hapentarve (COD (2))

< 160 mg/l

—

Kjeldahl-typpi

< 45 mg/l

—

raskasmetallit

< 0,55 mg/l

(arseenin (As), kadmiumin (Cd), kromin (Cr), kuparin (Cu), elohopean (Hg), nikkelin (Ni), lyijyn (Pb) ja sinkin (Zn) yhteenlaskettu määrä).

Tuotantojäämät

40.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään jätteen tuottamista pelletointilaitoksissa tehokkaalla paikan päällä tapahtuvalla kierrätyksellä tai jäämien (ts. alimittaisten kuumakäsiteltyjen tuorepellettien) uudelleenkäytöllä.

Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ohjaamaan hallitusti pelletointilaitosten prosesseista syntyviä jäämiä, toisin sanoen jäteveden käsittelystä syntyviä lietteitä, joita ei voida välttää eikä kierrättää.

Energia

41.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään/minimoimaan lämpöenergian kulutusta pelletointilaitoksissa käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | mahdollisuuksien mukaan arinanauhan eri osista peräisin olevan tuntuvan lämmön prosessinsisäinen uudelleenkäyttö |
| --- | --- |

I.

mahdollisuuksien mukaan arinanauhan eri osista peräisin olevan tuntuvan lämmön prosessinsisäinen uudelleenkäyttö

| II. | ylimääräisen hukkalämmön käyttö sisäisessä tai ulkoisessa lämpöverkostossa, mikäli kysyntää ilmenee kolmannen osapuolen taholta. |
| --- | --- |

II.

ylimääräisen hukkalämmön käyttö sisäisessä tai ulkoisessa lämpöverkostossa, mikäli kysyntää ilmenee kolmannen osapuolen taholta.

Kuvaus

Primääriseltä jäähdytysvyöhykkeeltä peräisin olevaa kuumaa ilmaa voidaan käyttää sekundäärisenä palamisilmana polttovyöhykkeellä. Polttovyöhykeperäistä lämpöä puolestaan voidaan käyttää arinanauhan kuivausvyöhykkeellä. Myös sekundääriseltä jäähdytysvyöhykkeeltä peräisin olevaa kuumuutta voidaan käyttää kuivausvyöhykkeellä.

Jäähdytysvyöhykeperäistä liikalämpöä voidaan käyttää kuivaus- ja hiontayksikön kuivauskammiossa. Kuuma ilma siirretään eristettyä putkea (kuuman ilman kierrätysputkea) pitkin.

Soveltamisala

Tuntuvan lämmön talteenotto on pelletointilaitosten prosessinsisäinen tapahtuma. Kuuman ilman kierrätysputkea voidaan käyttää nykyisissä laitoksissa, joissa on tarvittava rakenne ja riittävä tuntuvan lämmön tuotto.

Kolmannen osapuolen yhteistyöhalu ja suostumus eivät välttämättä ole käyttäjän valvonnassa eivätkä tämän vuoksi välttämättä kuulu luvan soveltamisalaan.

1.4   Koksaamoja koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin mainita, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin koksaamoihin.

Ilmapäästöt

42.   Kivihiilen esikäsittelyyn (mukaan lukien murskaaminen, jauhatushionta ja seulonta) erikoistuneita laitoksia koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään tai vähentämään pölypäästöjä käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | rakennusten ja/tai laitteiden (murskain, mylly, seulat) kotelointi |
| --- | --- |

I.

rakennusten ja/tai laitteiden (murskain, mylly, seulat) kotelointi

| II. | tehokas ilman poisto ja tämän jälkeinen pölynpoisto kuivamenetelmillä. |
| --- | --- |

II.

tehokas ilman poisto ja tämän jälkeinen pölynpoisto kuivamenetelmillä.

BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso on < 10–20 mg/Nm3, joka on näytteenottojakson keskiarvo (ajoittaiset mittaukset, vähintään puoli tuntia kestävä kertamittaus).

43.   Hiilipölyn varastointia ja käsittelyä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään estämään pölyn hajapäästöt tai vähentämään niitä käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | hiilipölyn varastointi bunkkereissa ja varastoissa |
| --- | --- |

I.

hiilipölyn varastointi bunkkereissa ja varastoissa

| II. | suljettujen tai koteloitujen kuljettimien käyttö |
| --- | --- |

II.

suljettujen tai koteloitujen kuljettimien käyttö

| III. | purkukorkeuksien minimointi laitoksen koon ja rakenteen mukaan |
| --- | --- |

III.

purkukorkeuksien minimointi laitoksen koon ja rakenteen mukaan

| IV. | hiilitornin ja panostusvaunun täyttämisestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen |
| --- | --- |

IV.

hiilitornin ja panostusvaunun täyttämisestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen

| V. | tehokas ilman poisto ja tämän jälkeinen pölynpoisto. |
| --- | --- |

V.

tehokas ilman poisto ja tämän jälkeinen pölynpoisto.

BAT V:n osalta BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso on < 10–20 mg/Nm3, joka on näytteenottojakson keskiarvo (ajoittaiset mittaukset, vähintään puoli tuntia kestävä kertamittaus).

44.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään koksiuunien vähäpäästöisten panostusjärjestelmien käyttöön.

Kuvaus

Kaiken kaikkiaan ”savuton” panostus ja sarjoittainen panostus käyttämällä kahta nousuputkea tai ohituskanavaa ovat suositeltavat tyypit, koska kaikki kaasut ja pöly käsitellään osana koksikaasun käsittelyä.

Jos kaasuja kuitenkin tuotetaan ja käsitellään koksiuunin ulkopuolella, suositeltava menetelmä on panostus siten, että tuotettuja kaasuja käsitellään läheisellä alueella. Käsittelyn olisi koostuttava tehokkaasta päästöjen keruusta ja sen jälkeisestä polttamisesta orgaanisten yhdisteiden vähentämiseksi; lisäksi on käytettävä letkusuodinta hiukkasten vähentämiseksi.

BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso hiilen panostusjärjestelmissä muodostuneiden kaasujen käsittelyn yhteydessä (näytteenottojakson keskiarvo) on < 5 g/t koksia, joka vastaa arvoa < 50 mg/Nm3 (ajoittaiset mittaukset, vähintään puoli tuntia kestävä kertamittaus).

Parhaisiin käytettävissä oleviin tekniikoihin liittyvä panostuksesta peräisin olevien näkyvien päästöjen kesto on < 30 sekuntia panostusta kohden ilmaistuna kuukausikohtaisena keskiarvona käytettäessä BAT 46 kohdassa kuvattua seurantamenetelmää.

45.   Parhailla käytettävissä olevilla koksaustekniikoilla pyritään mahdollisuuksien mukaan erottamaan koksikaasu (COG) koksauksen aikana.

46.   Koksaamoja koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään päästöjä saavuttamalla jatkuva keskeytymätön koksintuotanto seuraavien menetelmien avulla:

| I. | koksiuunien, uuninovien ja oven karmien tiivistyksen, nousuputkien, panostusaukkojen ja muun laitteiston mittavat huoltotoimenpiteet (järjestelmällisen ohjelman toteutukseen on käytettävä erikoiskoulutettua valvonta- ja huoltohenkilöstöä) |
| --- | --- |

I.

koksiuunien, uuninovien ja oven karmien tiivistyksen, nousuputkien, panostusaukkojen ja muun laitteiston mittavat huoltotoimenpiteet (järjestelmällisen ohjelman toteutukseen on käytettävä erikoiskoulutettua valvonta- ja huoltohenkilöstöä)

| II. | suurten lämpötilanvaihteluiden välttäminen |
| --- | --- |

II.

suurten lämpötilanvaihteluiden välttäminen

| III. | koksiuunien laaja-alainen tarkkailu ja seuranta |
| --- | --- |

III.

koksiuunien laaja-alainen tarkkailu ja seuranta

| IV. | ovien, karmien tiivisteiden, panostusaukkojen, kansien ja nousuputkien puhdistus käsittelyn jälkeen (sovellettavissa uusiin ja joissakin tapauksissa nykyisiin laitoksiin) |
| --- | --- |

IV.

ovien, karmien tiivisteiden, panostusaukkojen, kansien ja nousuputkien puhdistus käsittelyn jälkeen (sovellettavissa uusiin ja joissakin tapauksissa nykyisiin laitoksiin)

| V. | vapaan kaasuvirtauksen ylläpitäminen koksiuuneissa |
| --- | --- |

V.

vapaan kaasuvirtauksen ylläpitäminen koksiuuneissa

| VI. | asianmukainen paineensäätö koksauksen aikana ja jousellisten joustotiivistettyjen tai teräväreunaisten ovien käyttö (≤ 5 m korkeat ja hyvässä toimintakunnossa olevat uunit) |
| --- | --- |

VI.

asianmukainen paineensäätö koksauksen aikana ja jousellisten joustotiivistettyjen tai teräväreunaisten ovien käyttö (≤ 5 m korkeat ja hyvässä toimintakunnossa olevat uunit)

| VII. | koko laitteen näkyvien päästöjen vähentäminen käyttämällä vesitiivistettyjä nousuputkia, mukaan lukien väylä koksipatterilta kaasunkokoojalle, hanhenkaulalle ja kiinteille ohituskanaville |
| --- | --- |

VII.

koko laitteen näkyvien päästöjen vähentäminen käyttämällä vesitiivistettyjä nousuputkia, mukaan lukien väylä koksipatterilta kaasunkokoojalle, hanhenkaulalle ja kiinteille ohituskanaville

| VIII. | panostusaukon kansien tiivistäminen savilietteellä (tai muulla sopivalla tiivistemateriaalilla) näkyvien päästöjen vähentämiseksi kaikista aukoista |
| --- | --- |

VIII.

panostusaukon kansien tiivistäminen savilietteellä (tai muulla sopivalla tiivistemateriaalilla) näkyvien päästöjen vähentämiseksi kaikista aukoista

| IX. | koksaantumisen varmistaminen (välttäen raa'aksi jäänen koksin työntöä) käyttämällä asianmukaisia tekniikoita |
| --- | --- |

IX.

koksaantumisen varmistaminen (välttäen raa'aksi jäänen koksin työntöä) käyttämällä asianmukaisia tekniikoita

| X. | suurempien koksiuunien asentaminen (sovellettavissa uusiin laitoksiin; joissakin tapauksissa koko laitos korvataan rakentamalla vanhan laitoksen perustuksille) |
| --- | --- |

X.

suurempien koksiuunien asentaminen (sovellettavissa uusiin laitoksiin; joissakin tapauksissa koko laitos korvataan rakentamalla vanhan laitoksen perustuksille)

| XI. | mahdollisuuksien mukaan muuttuvan paineensäädön käyttö koksiuuneissa koksauksen aikana (sovellettavissa uusiin laitoksiin ja voi olla vaihtoehto myös nykyisissä laitoksissa; mahdollisuutta asentaa tämä tekniikka nykyisiin laitoksiin olisi arvioitava huolellisesti ottamalla huomioon kunkin laitoksen yksilöllinen tilanne). |
| --- | --- |

XI.

mahdollisuuksien mukaan muuttuvan paineensäädön käyttö koksiuuneissa koksauksen aikana (sovellettavissa uusiin laitoksiin ja voi olla vaihtoehto myös nykyisissä laitoksissa; mahdollisuutta asentaa tämä tekniikka nykyisiin laitoksiin olisi arvioitava huolellisesti ottamalla huomioon kunkin laitoksen yksilöllinen tilanne).

BAT:n soveltamisen yhteydessä kaikista ovista tulevien näkyvien päästöjen osuus on < 5–10 prosenttia.

BAT VII:ään ja BAT VIII:aan liittyvä näkyvien päästöjen osuus kaikkien päästölähteiden osalta on < 1 prosenttia.

Osuudet kuvaavat kaikkien vuotojen esiintymistiheyttä verrattuna ovien, nousuputkien tai panostusaukkojen kansien kokonaismäärään ilmaistuna kuukausikohtaisena keskiarvona käytettäessä jäljempänä kuvattua seurantamenetelmää.

Koksaamojen hajapäästöjen arvioinnissa käytetään seuraavia menetelmiä:

| — | EPA 303 -menetelmä |
| --- | --- |

—

EPA 303 -menetelmä

| — | DMT- (Deutsche Montan Technologie GmbH) menetelmä |
| --- | --- |

—

DMT- (Deutsche Montan Technologie GmbH) menetelmä

| — | BCRA:n (British Carbonisation Research Association) kehittämä menetelmä |
| --- | --- |

—

BCRA:n (British Carbonisation Research Association) kehittämä menetelmä

| — | Alankomaissa käytössä oleva menetelmä, joka perustuu nousuputkien ja panostusaukkojen näkyvien vuotojen laskemiseen ottamatta huomioon (hiilen panostuksen ja koksin työnnön kaltaisista) tavanomaisista toimista johtuvia näkyviä päästöjä. |
| --- | --- |

—

Alankomaissa käytössä oleva menetelmä, joka perustuu nousuputkien ja panostusaukkojen näkyvien vuotojen laskemiseen ottamatta huomioon (hiilen panostuksen ja koksin työnnön kaltaisista) tavanomaisista toimista johtuvia näkyviä päästöjä.

47.   Parhailla käytettävissä olevilla kaasunkäsittelylaitoksia koskevilla tekniikoilla pyritään minimoimaan kaasumaiset hajapäästöt käyttämällä seuraavia menetelmiä:

| I. | laippojen lukumäärän minimointi hitsaamalla putkiliitännät aina kun mahdollista |
| --- | --- |

I.

laippojen lukumäärän minimointi hitsaamalla putkiliitännät aina kun mahdollista

| II. | asianmukaisten tiivisteiden käyttö laipoissa ja venttiileissä |
| --- | --- |

II.

asianmukaisten tiivisteiden käyttö laipoissa ja venttiileissä

| III. | kaasutiiviiden pumppujen (esim. magneettipumppujen) käyttö |
| --- | --- |

III.

kaasutiiviiden pumppujen (esim. magneettipumppujen) käyttö

| IV. | varastosäiliöiden paineventtiileistä tulevien päästöjen välttäminen






  — | yhdistämällä venttiilin poistoaukko koksikaasulinjaan (COG) tai |
| --- | --- | --- |

IV.

varastosäiliöiden paineventtiileistä tulevien päästöjen välttäminen

—

yhdistämällä venttiilin poistoaukko koksikaasulinjaan (COG) tai

| — | ottamalla kaasut talteen ja polttamalla ne. |
| --- | --- |

—

ottamalla kaasut talteen ja polttamalla ne.

Soveltamisala

Tekniikoita voidaan käyttää sekä uusissa että nykyisissä laitoksissa. Uusissa laitoksissa kaasutiivis rakenne on helpompi toteuttaa kuin nykyisissä laitoksissa.

48.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään koksikaasun (COG) rikkipitoisuutta käyttämällä jotain seuraavista menetelmistä:

| I. | rikinpoisto absorptiomenetelmällä |
| --- | --- |

I.

rikinpoisto absorptiomenetelmällä

| II. | märkä oksidatiivinen rikinpoisto. |
| --- | --- |

II.

märkä oksidatiivinen rikinpoisto.

BAT:n soveltamiseen liittyvät rikkivedyn (H2S) jäännöspitoisuudet päiväkohtaisina keskiarvoina määritettyinä ovat < 300–1 000 mg/Nm3 BAT I:n osalta (suuremmat arvot liittyvät korkeampaan ympäröivään lämpötilaan ja pienemmät arvot matalampaan ympäröivään lämpötilaan) ja < 10 mg/Nm3 BAT II:n osalta.

49.   Koksipatterin lämmitystä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään päästöjä käyttämällä seuraavia menetelmiä:

| I. | koksiuunin ja lämmitysseinämän välisten vuotojen estäminen koksipatterin säännöllisellä toiminnalla |
| --- | --- |

I.

koksiuunin ja lämmitysseinämän välisten vuotojen estäminen koksipatterin säännöllisellä toiminnalla

| II. | koksiuunin ja lämmitysseinämän välisten vuotojen korjaaminen (sovellettavissa ainoastaan nykyisiin laitoksiin) |
| --- | --- |

II.

koksiuunin ja lämmitysseinämän välisten vuotojen korjaaminen (sovellettavissa ainoastaan nykyisiin laitoksiin)

| III. | uusien koksipattereiden rakentaminen käyttämällä alhaiset typpioksidi- (NOX) päästöt mahdollistavia tekniikoita, joihin lukeutuvat porrastettu poltto sekä ohuempien, tulenkestävien ja lämmönjohtavuudeltaan parempien tiilien käyttö (sovellettavissa ainoastaan uusiin laitoksiin) |
| --- | --- |

III.

uusien koksipattereiden rakentaminen käyttämällä alhaiset typpioksidi- (NOX) päästöt mahdollistavia tekniikoita, joihin lukeutuvat porrastettu poltto sekä ohuempien, tulenkestävien ja lämmönjohtavuudeltaan parempien tiilien käyttö (sovellettavissa ainoastaan uusiin laitoksiin)

| IV. | koksikaasun (COG), josta on poistettu rikki, käyttö prosessikaasuna. |
| --- | --- |

IV.

koksikaasun (COG), josta on poistettu rikki, käyttö prosessikaasuna.

BAT:n soveltamiseen liittyvät päästötasot määritettyinä päiväkohtaisina keskiarvoina happipitoisuuden ollessa 5 prosenttia:

| — | rikkioksidit (SOX) ilmaistuna rikkidioksidina (SO2) < 200–500 mg/Nm3 |
| --- | --- |

—

rikkioksidit (SOX) ilmaistuna rikkidioksidina (SO2) < 200–500 mg/Nm3

| — | pöly < 1–20 mg/Nm3
   (3) |
| --- | --- |

—

pöly < 1–20 mg/Nm3
   (3)

| — | typpioksidit (NOX) ilmaistuna typpidioksidina (NO2) < 350–500 mg/Nm3 uusien tai olennaiselta osin parannettujen (alle 10 vuotta vanhojen) laitosten osalta ja 500–650 mg/Nm3 sellaisten vanhempien laitosten osalta, joiden koksipatterit on huollettu hyvin ja joissa käytetään alhaiset typpioksidi- (NOX) päästöt mahdollistavia tekniikoita. |
| --- | --- |

—

typpioksidit (NOX) ilmaistuna typpidioksidina (NO2) < 350–500 mg/Nm3 uusien tai olennaiselta osin parannettujen (alle 10 vuotta vanhojen) laitosten osalta ja 500–650 mg/Nm3 sellaisten vanhempien laitosten osalta, joiden koksipatterit on huollettu hyvin ja joissa käytetään alhaiset typpioksidi- (NOX) päästöt mahdollistavia tekniikoita.

50.   Parhailla käytettävissä olevilla koksintyöntötekniikoilla pyritään vähentämään pölypäästöjä käyttämällä seuraavia menetelmiä:

| I. | imuhuuvalla varustetun integroidun koksinsiirtovaunun (ovivaunu) käyttö |
| --- | --- |

I.

imuhuuvalla varustetun integroidun koksinsiirtovaunun (ovivaunu) käyttö

| II. | ohessa tapahtuva poistokaasujen käsittely käyttämällä letkusuodinta tai muita päästövähennysjärjestelmiä |
| --- | --- |

II.

ohessa tapahtuva poistokaasujen käsittely käyttämällä letkusuodinta tai muita päästövähennysjärjestelmiä

| III. | paikoillaan käytettävän tai siirrettävän jäähdytys/sammutusvaunun käyttö. |
| --- | --- |

III.

paikoillaan käytettävän tai siirrettävän jäähdytys/sammutusvaunun käyttö.

BAT:n soveltamiseen liittyvä koksin työnnöstä aiheutuvan pölyn päästötaso on letkusuodinten osalta < 10 mg/Nm3 ja muilta osin < 20 mg/Nm3, määritettynä näytteenottojakson keskiarvona (ajoittaiset mittaukset, vähintään puoli tuntia kestävä kertamittaus).

Soveltamisala

Tilanpuute saattaa rajoittaa sovellettavuutta nykyisissä laitoksissa.

51.   Parhailla käytettävissä olevilla koksin sammutusta koskevilla tekniikoilla pyritään vähentämään pölypäästöjä käyttämällä jotain seuraavista menetelmistä:

| I. | koksin kuivasammutuksen (CDQ) käyttö yhdistettynä tuntuvan lämmön talteenottoon sekä panostus-, käsittely- ja seulontaoperaatioissa syntyvän pölyn poistoon letkusuotimen avulla |
| --- | --- |

I.

koksin kuivasammutuksen (CDQ) käyttö yhdistettynä tuntuvan lämmön talteenottoon sekä panostus-, käsittely- ja seulontaoperaatioissa syntyvän pölyn poistoon letkusuotimen avulla

| II. | tavanomaisen märkäsammutuksen käyttö minimoimalla päästöt |
| --- | --- |

II.

tavanomaisen märkäsammutuksen käyttö minimoimalla päästöt

| III. | koksin stabilointiin perustuvan sammutuksen (CSQ) käyttö. |
| --- | --- |

III.

koksin stabilointiin perustuvan sammutuksen (CSQ) käyttö.

BAT:n soveltamiseen liittyvät pölyn päästötasot määritettyinä näytteenottojakson keskiarvoina ovat seuraavat:

| — | < 20 mg/Nm3 koksin kuivasammutuksen osalta |
| --- | --- |

—

< 20 mg/Nm3 koksin kuivasammutuksen osalta

| — | < 25 g/t koksia tavanomaisen märkäsammutuksen, jossa päästöt on minimoitu, osalta (4) |
| --- | --- |

—

< 25 g/t koksia tavanomaisen märkäsammutuksen, jossa päästöt on minimoitu, osalta (4)

| — | < 10 g/t koksia koksin stabilointiin perustuvan sammutuksen osalta (5). |
| --- | --- |

—

< 10 g/t koksia koksin stabilointiin perustuvan sammutuksen osalta (5).

BAT I:n kuvaus

Koksin kuivasammutuslaitosten jatkuvaa käyttöä varten on kaksi vaihtoehtoa. Toisessa tapauksessa koksin kuivasammutusyksikkö käsittää 2–4 kammiota. Yksi yksikkö on aina valmiustilassa. Näin ollen mitään märkäsammutusta ei tarvita, mutta koksin kuivasammutusyksikkö tarvitsee ylimääräistä kapasiteettia koksaamon varalle, ja kulut ovat suuret. Toisessa tapauksessa tarvitaan ylimääräinen märkäsammutusjärjestelmä.

Mikäli märkäsammutuslaitos muutetaan kuivasammutuslaitokseksi, nykyinen märkäsammutusjärjestelmä voidaan säilyttää tätä tarkoitusta varten. Tällaisella koksin kuivasammutusyksiköllä ei ole mitään ylimääräistä prosessointikapasiteettia koksaamon varalle.

BAT II:n soveltamisala

Nykyisissä sammutustorneissa voidaan käyttää ohjauslevyjä vähentämään päästöjä. Tornin vähimmäiskorkeuden on oltava vähintään 30 metriä riittävien veto-olosuhteiden varmistamiseksi.

BAT III:n soveltamisala

Koska järjestelmä on suurempi kuin tavanomaista jäähdytystä varten tarvittava järjestelmä, tilanpuute laitoksessa voi muodostua rajoitteeksi.

52.   Koksin lajittelua ja käsittelyä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään pölypäästöjä tai vähentämään niitä käyttämällä seuraavien menetelmien yhdistelmää:

| I. | rakennusten tai laitteiden kotelointi |
| --- | --- |

I.

rakennusten tai laitteiden kotelointi

| II. | tehokas ilman poisto ja tämän jälkeinen pölynpoisto kuivamenetelmällä. |
| --- | --- |

II.

tehokas ilman poisto ja tämän jälkeinen pölynpoisto kuivamenetelmällä.

BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso on < 10 mg/Nm3, joka on näytteenottojakson keskiarvo (ajoittaiset mittaukset, vähintään puoli tuntia kestävä kertamittaus).

Vesi ja jätevesi

53.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään minimoimaan jäähdytysveden määrä ja mahdollisuuksien mukaan käyttämään se uudelleen.

54.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään välttämään prosessiveden, jossa on merkittävä orgaaninen kuormitus (kuten puhdistamaton jätevesi ja jätevesi, jonka hiilivetypitoisuus on korkea), uudelleenkäyttöä jäähdytysvetenä.

55.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään esikäsittelemään koksausprosessista ja koksikaasun (COG) puhdistuksesta syntyvä jätevesi ennen johtamista jäteveden käsittelylaitokseen käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | tehokas tervan ja polysyklisten aromaattisten hiilivetyjen (PAH) poistaminen käyttämällä flokkulointia ja senjälkeistä vaahdotusta, selkeytystä ja suodatusta joko erikseen tai yhdessä |
| --- | --- |

I.

tehokas tervan ja polysyklisten aromaattisten hiilivetyjen (PAH) poistaminen käyttämällä flokkulointia ja senjälkeistä vaahdotusta, selkeytystä ja suodatusta joko erikseen tai yhdessä

| II. | tehokas ammoniakin strippaus käyttämällä emäksiä ja höyryä. |
| --- | --- |

II.

tehokas ammoniakin strippaus käyttämällä emäksiä ja höyryä.

56.   Parhailla käytettävissä olevilla koksausprosessista ja koksauskaasun (COG) puhdistuksesta syntyvää esikäsiteltyä jätevettä koskevilla tekniikoilla pyritään biologiseen jäteveden käsittelyyn, johon sisältyy typenpoisto-/nitrifikaatiovaihe.

Sovellettaessa parhaita käytettävissä olevia tekniikoita yhden koksaamon vedenkäsittelylaitoksista otettuun hyväksyttävään satunnaisnäytteeseen tai 24 tunnin yhdistettyyn näytteeseen perustuvat päästötasot ovat seuraavat:

| — | kemiallinen hapentarve (COD (6)) |
| --- | --- |

—

kemiallinen hapentarve (COD (6))

< 220 mg/l

| — | biokemiallinen hapentarve 5 päivälle (BOD5) |
| --- | --- |

—

biokemiallinen hapentarve 5 päivälle (BOD5)

< 20 mg/l

| — | sulfiitit, helposti vapautuvat (7) |
| --- | --- |

—

sulfiitit, helposti vapautuvat (7)

< 0,1 mg/l

| — | tiosyanaatti (SCN-) |
| --- | --- |

—

tiosyanaatti (SCN-)

< 4 mg/l

| — | syanidi (CN-), helposti vapautuva (8) |
| --- | --- |

—

syanidi (CN-), helposti vapautuva (8)

< 0,1 mg/l

| — | polysykliset aromaattiset hiilivedyt (PAH)
  (fluoranteenin, bentso[b]fluoranteenin, bentso[k]fluoranteenin, bentso[a]pyreenin, indeno[1,2,3-cd]pyreenin ja bentso[g,h,i]peryleenin yhteenlaskettu määrä) |
| --- | --- |

—

polysykliset aromaattiset hiilivedyt (PAH)

(fluoranteenin, bentso[b]fluoranteenin, bentso[k]fluoranteenin, bentso[a]pyreenin, indeno[1,2,3-cd]pyreenin ja bentso[g,h,i]peryleenin yhteenlaskettu määrä)

< 0,05 mg/l

| — | fenolit |
| --- | --- |

—

fenolit

< 0,5 mg/l

| — | ammoniumtyppi (NH4
  +-N),
  nitraattitypen (NO3
  --N) ja nitriittitypen (NO2
  --N) yhteenlaskettu määrä |
| --- | --- |

—

ammoniumtyppi (NH4
  +-N),

nitraattitypen (NO3
  --N) ja nitriittitypen (NO2
  --N) yhteenlaskettu määrä

< 15–50 mg/l.

Ammoniumtypen (NH4
  +-N), nitraattitypen (NO3
  --N) ja nitriittitypen (NO2
  --N) yhteenlasketun määrän osalta arvot, jotka ovat < 35 mg/l, liittyvät yleensä kehittyneiden biologisten jätevedenkäsittelylaitosten käyttöön, joissa on sekä esidenitrifikaation/nitrifikaatio että jälkinitrifikaatio.

Tuotantojäämät

57.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla tuotantojäämät, kuten hiilivedestä ja tislauslietteestä peräisin oleva terva sekä jäteveden käsittelylaitoksesta peräisin oleva ylimääräinen aktiiviliete, pyritään kierrättämään takaisin koksaamon hiilisyötteeseen.

Energia

58.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään käyttämään tuotettua koksikaasua (COG) polttoaineena, pelkisteenä tai kemikaalien valmistuksessa.

1.5   Masuuneja koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin mainita, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkiin masuuneihin.

Ilmapäästöt

59.   Hiili-injektioyksiköiden varastosäiliöistä lastauksen aikana vapautuvaa ilmaa koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ottamaan talteen pölypäästöt ja toteuttamaan senjälkeinen pölynpoisto kuivamenetelmällä.

BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso on < 20 mg/Nm3, joka on näytteenottojakson keskiarvo (ajoittaiset mittaukset, vähintään puoli tuntia kestävä kertamittaus).

60.   Panosmateriaalien valmistamista (sekoittaminen, yhdistäminen) ja kuljetusta koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään minimoimaan pölypäästöt sekä tarvittaessa erottamaan ja poistamaan pöly sähkö- tai letkusuotimen avulla.

61.   Valuhalleja (rautareiät, laskurännit, torpedosenkkojen panostuskohdat, erottimet) koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään tai vähentämään pölyn hajapäästöjä käyttämällä seuraavia menetelmiä:

| I. | laskurännien peittäminen |
| --- | --- |

I.

laskurännien peittäminen

| II. | pölyn hajapäästöjen ja poistokaasujen talteenottotehokkuuden optimointi ja senjälkeinen poistokaasun puhdistus sähkö- tai letkusuotimen avulla |
| --- | --- |

II.

pölyn hajapäästöjen ja poistokaasujen talteenottotehokkuuden optimointi ja senjälkeinen poistokaasun puhdistus sähkö- tai letkusuotimen avulla

| III. | poistokaasujen leviämisen estäminen käyttämällä kaadon yhteydessä tarvittaessa typpeä, jos laskun aikaisia päästöjä varten ei ole asennettu talteenotto- ja pölynpoistojärjestelmää. |
| --- | --- |

III.

poistokaasujen leviämisen estäminen käyttämällä kaadon yhteydessä tarvittaessa typpeä, jos laskun aikaisia päästöjä varten ei ole asennettu talteenotto- ja pölynpoistojärjestelmää.

BAT II:n osalta BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso on < 1–15 mg/Nm3, joka on päiväkohtainen keskiarvo.

62.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään käyttämään tervattomia laskurännien vuorauksia.

63.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään minimoimaan masuunikaasun vapautuminen panostuksen aikana käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | kelloton panostus, jossa on primääri- ja sekundääripaineen tasaus |
| --- | --- |

I.

kelloton panostus, jossa on primääri- ja sekundääripaineen tasaus

| II. | ulospuhalluskaasun talteenottojärjestelmä |
| --- | --- |

II.

ulospuhalluskaasun talteenottojärjestelmä

| III. | masuunikaasun käyttö panostussuppiloiden paineistamiseen. |
| --- | --- |

III.

masuunikaasun käyttö panostussuppiloiden paineistamiseen.

BAT II:n soveltamisala

BAT II:ta voidaan soveltaa uusiin laitoksiin. Sitä voidaan soveltaa nykyisiin laitoksiin ainoastaan, jos uunissa on kelloton panostusjärjestelmä. Sitä ei sovelleta laitoksiin, joissa uunin panostussuppiloiden paineistukseen käytetään muita kaasuja kuin masuunikaasua (esim. typpeä).

64.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään masuunikaasun pölypäästöjä käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | seuraavien laitteiden käyttö kuivamenetelmällä tapahtuvaan pölyn esipoistoon:






  i. | ilmanohjaimet |
| --- | --- | --- |

I.

seuraavien laitteiden käyttö kuivamenetelmällä tapahtuvaan pölyn esipoistoon:

i.

ilmanohjaimet

| ii. | pölynerottimet |
| --- | --- |

ii.

pölynerottimet

| iii. | syklonit |
| --- | --- |

iii.

syklonit

| iv. | sähkösuotimet |
| --- | --- |

iv.

sähkösuotimet

| II. | senjälkeiseen pölynerotukseen esim.:






  i. | tislainpesurit |
| --- | --- | --- |

II.

senjälkeiseen pölynerotukseen esim.:

i.

tislainpesurit

| ii. | venturipesurit |
| --- | --- |

ii.

venturipesurit

| iii. | annular gap -pesurit |
| --- | --- |

iii.

annular gap -pesurit

| iv. | märät sähkösuotimet |
| --- | --- |

iv.

märät sähkösuotimet

| v. | hajottimet. |
| --- | --- |

v.

hajottimet.

Puhdistetun masuunikaasun osalta BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyjäämäpitoisuus on < 10 mg/Nm3, joka on näytteenottojakson keskiarvo (ajoittaiset mittaukset, vähintään puoli tuntia kestävä pistemittaus).

65.   Cowpereita (puhallusilman esilämmittimiä) koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään päästöjä käyttämällä koksikaasua, josta on poistettu rikki ja pöly, ylijäämää, pölystä puhdistettua masuunikaasua, pölyttömäksi käsiteltyä konvertterikaasua ja maakaasua joko erikseen tai yhdessä.

BAT:n soveltamiseen liittyvät päästötasot määritettyinä päiväkohtaisina keskiarvoina happipitoisuuden ollessa 3 prosenttia ovat seuraavat:

| — | rikkioksidit (SOx) ilmaistuna rikkidioksidina (SO2) < 200 mg/Nm3 |
| --- | --- |

—

rikkioksidit (SOx) ilmaistuna rikkidioksidina (SO2) < 200 mg/Nm3

| — | pöly < 10 mg/Nm3 |
| --- | --- |

—

pöly < 10 mg/Nm3

| — | typpioksidit (NOx) ilmaistuna typpidioksidina (NO2) < 100 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

typpioksidit (NOx) ilmaistuna typpidioksidina (NO2) < 100 mg/Nm3.

Vesi ja jätevesi

66.   Vedenkulutusta ja masuunikaasun päästöjen käsittelyä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään mahdollisuuksien mukaan minimoimaan ja ottamaan uudelleen käyttöön pesuvesi esimerkiksi kuonan rakeistusta varten, mikäli se on tarpeen hiekkasuodinkäsittelyn jälkeen.

67.   Masuunikaasun käsittelystä peräisin olevan jäteveden käsittelyä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään tarvittaessa käyttämään flokkulointia (koagulointi) ja selkeytystä sekä vähentämään helposti vapautuvan syanidin määrää.

BAT:n soveltamiseen liittyvät hyväksyttävään satunnaisnäytteeseen tai 24 tunnin yhdistettyyn näytteeseen perustuvat päästötasot ovat seuraavat:

| — | kiintoaine | < 30 mg/l |
| --- | --- | --- |
| — | rauta | < 5 mg/l |
| — | lyijy | < 0,5 mg/l |
| — | sinkki | < 2 mg/l |
| — | syanidi (CN-), helposti vapautuva (9) | < 0,4 mg/l. |

—

kiintoaine

< 30 mg/l

—

rauta

< 5 mg/l

—

lyijy

< 0,5 mg/l

—

sinkki

< 2 mg/l

—

syanidi (CN-), helposti vapautuva (9)

< 0,4 mg/l.

Tuotantojäämät

68.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään jätteen tuottamista masuuneissa käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | asianmukainen talteenotto ja varastointi erityiskäsittelyn helpottamiseksi |
| --- | --- |

I.

asianmukainen talteenotto ja varastointi erityiskäsittelyn helpottamiseksi

| II | masuunikaasun käsittelystä ja valuhallin pölynpoistosta peräisin olevan karkean pölyn paikan päällä tapahtuva kierrätys ottamalla asianmukaisesti huomioon siitä laitoksesta, johon se kierrätetään, aiheutuvien päästöjen vaikutukset |
| --- | --- |

II

masuunikaasun käsittelystä ja valuhallin pölynpoistosta peräisin olevan karkean pölyn paikan päällä tapahtuva kierrätys ottamalla asianmukaisesti huomioon siitä laitoksesta, johon se kierrätetään, aiheutuvien päästöjen vaikutukset

| III. | lietteen hydrosyklonointi ja senjälkeinen paikan päällä tapahtuva karkean aineksen kierrätys (sovellettavissa aina kun käytetään pölynpoistoa märkämenetelmällä ja jos sinkkipitoisuuden jakautuminen eri raekokoihin mahdollistaa järkevän erottelun) |
| --- | --- |

III.

lietteen hydrosyklonointi ja senjälkeinen paikan päällä tapahtuva karkean aineksen kierrätys (sovellettavissa aina kun käytetään pölynpoistoa märkämenetelmällä ja jos sinkkipitoisuuden jakautuminen eri raekokoihin mahdollistaa järkevän erottelun)

| IV. | kuonan käsittely mieluiten rakeistuksen avulla (mikäli mahdollista markkinaolosuhteiden vuoksi) ulkopuolista (esim. sementtiteollisuudessa tai tienrakennuksessa tapahtuvaa) kuonan käyttöä varten. |
| --- | --- |

IV.

kuonan käsittely mieluiten rakeistuksen avulla (mikäli mahdollista markkinaolosuhteiden vuoksi) ulkopuolista (esim. sementtiteollisuudessa tai tienrakennuksessa tapahtuvaa) kuonan käyttöä varten.

Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ohjaamaan hallitusti masuuniprosesseista syntyviä jäämiä, joita ei voida välttää eikä kierrättää.

69.   Kuonan käsittelyssä syntyvien päästöjen minimointia koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään kondensoimaan höyry, mikäli tarvitaan hajunpoistoa.

Materiaalitehokkuus

70.   Materiaalitehokkuutta koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään masuunin koksinkulutusta joko erikseen tai yhdessä suoraan injektoitavilla pelkistysaineilla; tällaisia ovat esimerkiksi hiilipöly, öljy, raskasöljy, terva, öljyjäämät, koksikaasu (COG), maakaasu sekä metallijäämien, käytettyjen öljyjen ja emulsioiden, öljyisten jäämien, rasvojen ja jätemuovin kaltaiset jätteet.

Soveltamisala

Hiili-injektio: Menetelmää voidaan soveltaa kaikkiin masuuneihin, jotka on varustettu hiilipölyn syötöllä ja happirikastuksella.

Kaasuninjektio: Koksikaasun (COG) injektio hormeihin riippuu suuresti saatavuudesta, sillä tätä kaasua voidaan käyttää tehokkaasti muualla teräksentuotantolaitoksessa.

Muovi-injektio: Huomattakoon, että tämä menetelmä on suuressa määrin riippuvainen paikallisista olosuhteista ja markkinaolosuhteista. Muovi voi sisältää klooria (Cl) ja raskasmetalleja, kuten elohopeaa (Hg), kadmiumia (Cd), lyijyä (Pb) ja sinkkiä (Zn). Käytettyjen jätteiden koostumuksen (esim. kevyt murskausjäte) mukaan elohopean, kromin (Cr), kuparin (Cu), nikkelin (Ni) ja molybdeenin (Mo) määrä masuunikaasussa saattaa lisääntyä.

Käytettyjen, pelkisteinä käytettävien öljyjen, rasvojen ja emulsioiden sekä kiinteiden rautajäämien suora injektio: Tämän järjestelmän jatkuva käyttö on riippuvainen jäämien toimitusta ja varastointia koskevasta logistiikkakonseptista. Lisäksi sovellettava kuljetusteknologia on erittäin tärkeä menestyksekkään toiminnan kannalta.

Energia

71.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ylläpitämään masuunin tasaista jatkuvaa käyntiä vakiotilassa päästöjen minimoimiseksi ja panosmateriaalien hirttojen todennäköisyyden vähentämiseksi.

72.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään käyttämään tuotettua masuunikaasua polttoaineena.

73.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ottamaan talteen masuunin huippukaasun paine-energia riittävän huippukaasun paineen ja matalan alkalipitoisuuden vallitessa.

Soveltamisala

Huippukaasun paineen talteenottoa voidaan käyttää uusissa laitoksissa ja joissakin olosuhteissa nykyisissä laitoksissa, vaikkakin suuremmin hankaluuksin ja ylimääräisin kustannuksin. Tämän menetelmän käytön kannalta on olennaista, että huippukaasun ylipaine on riittävä – yli 1,5 baaria.

Uusissa laitoksissa huippukaasuturbiini ja masuunikaasun puhdistuslaite voidaan mukauttaa toisiinsa sekä pesun että energian talteenoton tehostamiseksi.

74.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään esilämmittämään cowperien polttokaasut tai palamisilma käyttämällä kyseisen ilmakuumentimen jätekaasua ja optimoimaan sen polttoprosessi.

Kuvaus

Ilmankuumentimen energiatehokkuuden optimoimiseksi voidaan käyttää yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| — | tietokoneavusteisen ilmankuumennintoiminnon käyttö |
| --- | --- |

—

tietokoneavusteisen ilmankuumennintoiminnon käyttö

| — | polttoaineen tai palamisilman esilämmitys ja samalla kylmäpuhalluslinjan ja hukkalämpökanavan eristäminen |
| --- | --- |

—

polttoaineen tai palamisilman esilämmitys ja samalla kylmäpuhalluslinjan ja hukkalämpökanavan eristäminen

| — | soveltuvampien polttimien käyttö palamisen parantamiseksi |
| --- | --- |

—

soveltuvampien polttimien käyttö palamisen parantamiseksi

| — | nopea hapen mittaus ja senjälkeinen poltto-olosuhteiden mukauttaminen. |
| --- | --- |

—

nopea hapen mittaus ja senjälkeinen poltto-olosuhteiden mukauttaminen.

Soveltamisala

Polttoaineen esilämmityksen soveltamisala riippuu cowperien tehosta, koska savukaasun lämpötila määräytyy sen perusteella (esim. savukaasun lämpötilan ollessa alle 250 °C lämmön talteenotto ei välttämättä ole teknisesti tai taloudellisesti toteuttamiskelpoinen vaihtoehto).

Tietokoneavusteisen valvonnan toteuttaminen saattaa hyödyn maksimoimiseksi edellyttää neljännen cowperin rakentamista kolmen cowperin masuuneihin (mikäli mahdollista).

1.6   Happipuhallusteräksen valmistusta ja valamista koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin mainita, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkeen happipuhallusteräksen valmistukseen ja valamiseen.

Ilmapäästöt

75.   Tavallisen konvertterikaasun osittaisessa palamisessa tapahtuvaa talteenottoa koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään mahdollisuuksien mukaan ottamaan talteen konvertterikaasu puhalluksen aikana ja puhdistamaan se käyttämällä seuraavien menetelmien yhdistelmää:

| I. | osittaisen palamisprosessin käyttö |
| --- | --- |

I.

osittaisen palamisprosessin käyttö

| II. | pölyn esipuhdistus karkean pölyn poistamiseksi kuivaerotustekniikoilla (esim. ilmanohjain, sykloni) tai märkäerottimilla |
| --- | --- |

II.

pölyn esipuhdistus karkean pölyn poistamiseksi kuivaerotustekniikoilla (esim. ilmanohjain, sykloni) tai märkäerottimilla

| III. | pölynpoisto






  i. | poistamalla pöly kuivamenetelmällä (esim. sähkösuodin) uusissa ja nykyisissä laitoksissa |
| --- | --- | --- |

III.

pölynpoisto

i.

poistamalla pöly kuivamenetelmällä (esim. sähkösuodin) uusissa ja nykyisissä laitoksissa

| ii. | poistamalla pöly märkämenetelmällä (esim. märkä sähkösuodin tai pesuri) nykyisissä laitoksissa. |
| --- | --- |

ii.

poistamalla pöly märkämenetelmällä (esim. märkä sähkösuodin tai pesuri) nykyisissä laitoksissa.

BAT:n soveltamiseen liittyvät konvertterikaasuvarastoinnin jälkeiset pölyjäämäpitoisuudet ovat seuraavat:

| — | 10–30 mg/Nm3 BAT III.i kohdan osalta |
| --- | --- |

—

10–30 mg/Nm3 BAT III.i kohdan osalta

| — | < 50 mg/Nm3 BAT III.ii kohdan osalta. |
| --- | --- |

—

< 50 mg/Nm3 BAT III.ii kohdan osalta.

76.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla, jotka koskevat konvertterikaasun talteenottoa happipuhalluksen aikana kaasun täydellisessä palamisessa, pyritään vähentämään pölypäästöjä käyttämällä jotain seuraavista menetelmistä:

| I. | pölyn poisto kuivamenetelmällä (esim. sähkösuodin tai letkusuodin) uusien ja nykyisten laitosten kohdalla |
| --- | --- |

I.

pölyn poisto kuivamenetelmällä (esim. sähkösuodin tai letkusuodin) uusien ja nykyisten laitosten kohdalla

| II. | pölyn poisto märkämenetelmällä (esim. märkä sähkösuodin tai pesuri) nykyisten laitosten kohdalla. |
| --- | --- |

II.

pölyn poisto märkämenetelmällä (esim. märkä sähkösuodin tai pesuri) nykyisten laitosten kohdalla.

BAT:n soveltamiseen liittyvät pölyn päästötasot määritettyinä näytteenottojakson keskiarvoina (ajoittaiset mittaukset, vähintään puoli tuntia kestävä kertamittaus) ovat seuraavat:

| — | 10–30 mg/Nm3 BAT I:n osalta |
| --- | --- |

—

10–30 mg/Nm3 BAT I:n osalta

| — | < 50 mg/Nm3 BAT II:n osalta. |
| --- | --- |

—

< 50 mg/Nm3 BAT II:n osalta.

77.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään minimoimaan pölypäästöt happipuhalluslanssin suuaukosta käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | lanssiaukon peittäminen happipuhalluksen aikana |
| --- | --- |

I.

lanssiaukon peittäminen happipuhalluksen aikana

| II. | inertin kaasun tai höyryn syöttö läpivientiputken suuaukkoon pölyämisen estämiseksi |
| --- | --- |

II.

inertin kaasun tai höyryn syöttö läpivientiputken suuaukkoon pölyämisen estämiseksi

| III. | muiden vaihtoehtoisten tiivisterakenteiden käyttö yhdessä happilanssin puhdistuslaitteiden kanssa. |
| --- | --- |

III.

muiden vaihtoehtoisten tiivisterakenteiden käyttö yhdessä happilanssin puhdistuslaitteiden kanssa.

78.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla, jotka koskevat sekundääristä pölynpoistoa, mukaan lukien päästöt seuraavista prosesseista:

| — | raakaraudan kaataminen torpedosenkasta (tai raakarautamikseristä) panostussenkkaan |
| --- | --- |

—

raakaraudan kaataminen torpedosenkasta (tai raakarautamikseristä) panostussenkkaan

| — | raakaraudan esikäsittely (ts. astioiden esilämmitys, rikinpoisto, fosforinpoisto, kuonanpoisto, raakaraudan siirtoprosessit ja punnitus) |
| --- | --- |

—

raakaraudan esikäsittely (ts. astioiden esilämmitys, rikinpoisto, fosforinpoisto, kuonanpoisto, raakaraudan siirtoprosessit ja punnitus)

| — | happipuhalluskonvertteriin liittyvät prosessit, kuten astioiden esilämmitys, happipuhalluksen aikainen kuonan kuohuminen, raakaraudan ja kierrätysteräksen panostus, sulan teräksen ja kuonan kaato konvertterista |
| --- | --- |

—

happipuhalluskonvertteriin liittyvät prosessit, kuten astioiden esilämmitys, happipuhalluksen aikainen kuonan kuohuminen, raakaraudan ja kierrätysteräksen panostus, sulan teräksen ja kuonan kaato konvertterista

| — | sekundäärimetallurgia ja jatkuvavalu, |
| --- | --- |

—

sekundäärimetallurgia ja jatkuvavalu,

pyritään minimoimaan pölypäästöt prosessinsisäisten menetelmien avulla käyttämällä esimerkiksi hajapäästöjen estämiseen tai valvomiseen tarkoitettuja yleistekniikoita; lisäksi päästöjä minimoidaan asianmukaisen koteloinnin ja huuvien avulla tapahtuvalla imulla ja senjälkeisen letku- tai sähkösuotimen avulla tapahtuvan poistokaasujen puhdistuksen avulla.

BAT:n soveltamiseen liittyvä keskimääräinen pölyn kokonaistalteenottotehokkuus on > 90 prosenttia.

BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso päiväkohtaisena keskiarvona kaikkien puhdistettujen poistokaasujen osalta on < 1–15 mg/Nm3 letkusuodinten kohdalla ja < 20 mg/Nm3 sähkösuodinten kohdalla.

Jos raakaraudan esikäsittelystä ja sekundäärimetallurgiasta peräisin olevat päästöt käsitellään erikseen, BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso on < 1–10 mg/Nm3 letkusuodinten kohdalla ja < 20 mg/Nm3 sähkösuodinten kohdalla määritettynä päiväkohtaisena keskiarvona.

Kuvaus

Happipuhalluskonvertteriprosessien sekundäärisistä lähteistä peräisin olevia hajapäästöjä voidaan estää muun muassa seuraavien yleistekniikoiden avulla:

| — | itsenäinen talteenotto ja pölynpoistolaitteiden käyttö erikseen terässulaton eri prosessipisteillä |
| --- | --- |

—

itsenäinen talteenotto ja pölynpoistolaitteiden käyttö erikseen terässulaton eri prosessipisteillä

| — | rikinpoistolaitoksen asianmukainen hallinta ilmapäästöjen estämiseksi |
| --- | --- |

—

rikinpoistolaitoksen asianmukainen hallinta ilmapäästöjen estämiseksi

| — | rikinpoistolaitosten täydellinen kotelointi |
| --- | --- |

—

rikinpoistolaitosten täydellinen kotelointi

| — | kannen pitäminen paikoillaan, kun raakarautasenkkaa ei käytetä, ja raakarautasenkkojen puhdistus ja säännöllinen skollan poisto tai vaihtoehtoisesti kattoimujärjestelmän käyttö |
| --- | --- |

—

kannen pitäminen paikoillaan, kun raakarautasenkkaa ei käytetä, ja raakarautasenkkojen puhdistus ja säännöllinen skollan poisto tai vaihtoehtoisesti kattoimujärjestelmän käyttö

| — | raakarautasenkan pitäminen konvertterin edessä noin kahden minuutin ajan sen jälkeen kun raakarauta on kaadettu konvertteriin, mikäli kattoimujärjestelmää ei käytetä |
| --- | --- |

—

raakarautasenkan pitäminen konvertterin edessä noin kahden minuutin ajan sen jälkeen kun raakarauta on kaadettu konvertteriin, mikäli kattoimujärjestelmää ei käytetä

| — | teräksenvalmistusprosessin tietokoneavusteinen ohjaus ja optimointi esimerkiksi siten, että kuohuminen (ts. kuonan kuohuminen ulos astiasta) estyy tai vähenee |
| --- | --- |

—

teräksenvalmistusprosessin tietokoneavusteinen ohjaus ja optimointi esimerkiksi siten, että kuohuminen (ts. kuonan kuohuminen ulos astiasta) estyy tai vähenee

| — | kaadon aikaisen kuohumisen vähentäminen rajoittamalla kuohumisen aiheuttavia tekijöitä ja käyttämällä kuohumisen estoaineita |
| --- | --- |

—

kaadon aikaisen kuohumisen vähentäminen rajoittamalla kuohumisen aiheuttavia tekijöitä ja käyttämällä kuohumisen estoaineita

| — | konvertterin ympärillä olevan tilan ovien sulkeminen happipuhalluksen ajaksi |
| --- | --- |

—

konvertterin ympärillä olevan tilan ovien sulkeminen happipuhalluksen ajaksi

| — | katon jatkuva kameratarkkailu näkyvien päästöjen havaitsemiseksi |
| --- | --- |

—

katon jatkuva kameratarkkailu näkyvien päästöjen havaitsemiseksi

| — | kattoimujärjestelmän käyttö. |
| --- | --- |

—

kattoimujärjestelmän käyttö.

Soveltamisala

Nykyisissä laitoksissa laitoksen rakenne saattaa rajoittaa asianmukaisen pölynpoiston mahdollisuuksia.

79.   Kohteessa tapahtuvaa kuonan käsittelyä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään pölypäästöjä käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | tarvittaessa tehokas erottaminen kuonanmurskaimesta ja seulontalaitteilta ja senjälkeinen poistokaasun puhdistus |
| --- | --- |

I.

tarvittaessa tehokas erottaminen kuonanmurskaimesta ja seulontalaitteilta ja senjälkeinen poistokaasun puhdistus

| II. | käsittelemättömän kuonan kuljetus kauhakuormaajien avulla |
| --- | --- |

II.

käsittelemättömän kuonan kuljetus kauhakuormaajien avulla

| III. | kuljettimien vastaanottopaikkojen ilmanpoisto tai kostuttaminen murskautuneen materiaalin vuoksi |
| --- | --- |

III.

kuljettimien vastaanottopaikkojen ilmanpoisto tai kostuttaminen murskautuneen materiaalin vuoksi

| IV. | kuonavarastokasojen kostuttaminen |
| --- | --- |

IV.

kuonavarastokasojen kostuttaminen

| V. | vesisumutteen käyttö kuonamurskan lastauksen yhteydessä. |
| --- | --- |

V.

vesisumutteen käyttö kuonamurskan lastauksen yhteydessä.

BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso BAT I:n osalta on < 10–20 mg/Nm3, joka on näytteenottojakson keskiarvo (ajoittaiset mittaukset, vähintään puoli tuntia kestävä kertamittaus).

Vesi ja jätevesi

80.   Parhaan käytettävissä olevan tekniikan tarkoituksena on ehkäistä tai vähentää tavallisten happipuhalluskonvertterien primääripölynpoiston veden käyttöä ja jätevesipäästöjä käyttämällä yhtä seuraavista tekniikoista, jotka esitetään BAT 75:ssä ja BAT 76:ssa:

| — | tavallisen happipuhalluskonvertterin kaasussa olevan pölyn poistaminen kuivamenetelmällä |
| --- | --- |

—

tavallisen happipuhalluskonvertterin kaasussa olevan pölyn poistaminen kuivamenetelmällä

| — | pesuriveden minimointi ja uudelleenkäyttö mahdollisuuksien mukaan (esimerkiksi kuonan rakeistuksessa), jos sovelletaan märkämenetelmää. |
| --- | --- |

—

pesuriveden minimointi ja uudelleenkäyttö mahdollisuuksien mukaan (esimerkiksi kuonan rakeistuksessa), jos sovelletaan märkämenetelmää.

81.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään minimoimaan jatkuvasta valusta tulevat jätevesipäästöt käyttämällä seuraavien menetelmien yhdistelmää:

| I. | kiintoaineen poistaminen flokkuloinnin, selkeytyksen ja/tai suodatuksen avulla |
| --- | --- |

I.

kiintoaineen poistaminen flokkuloinnin, selkeytyksen ja/tai suodatuksen avulla

| II. | öljyn poisto poistoaltaissa tai muulla tehokkaalla laitteella |
| --- | --- |

II.

öljyn poisto poistoaltaissa tai muulla tehokkaalla laitteella

| III. | mahdollisuuksien mukaan jäähdytysveden ja alipaineen luomisesta peräisin olevan veden kierrättäminen. |
| --- | --- |

III.

mahdollisuuksien mukaan jäähdytysveden ja alipaineen luomisesta peräisin olevan veden kierrättäminen.

BAT:n soveltamiseen liittyvät jatkuvavalukoneista tulevan jäteveden osalta hyväksyttävään satunnaisnäytteeseen tai 24 tunnin yhdistettyyn näytteeseen perustuvat päästötasot ovat seuraavat:

| — | kiintoaine | < 20 mg/l |
| --- | --- | --- |
| — | rauta | < 5 mg/l |
| — | sinkki | < 2 mg/l |
| — | nikkeli | < 0,5 mg/l |
| — | kokonaiskromi | < 0,5 mg/l |
| — | kokonaishiilivedyt | < 5 mg/l. |

—

kiintoaine

< 20 mg/l

—

rauta

< 5 mg/l

—

sinkki

< 2 mg/l

—

nikkeli

< 0,5 mg/l

—

kokonaiskromi

< 0,5 mg/l

—

kokonaishiilivedyt

< 5 mg/l.

Tuotantojäämät

82.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään jätteen tuottamista käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä (ks. BAT 8):

| I. | asianmukainen talteenotto ja varastointi erityiskäsittelyn helpottamiseksi |
| --- | --- |

I.

asianmukainen talteenotto ja varastointi erityiskäsittelyn helpottamiseksi

| II. | happipuhalluskonvertterin kaasun käsittelystä ja sekundäärisestä pölynpoistosta peräisin olevan pölyn sekä jatkuvavalusta peräisin olevan hilseen paikan päällä tapahtuva kierrätys takaisin teräksenvalmistusprosesseihin ottamalla asianmukaisesti huomioon siitä laitoksesta, johon ne kierrätetään, tulevien päästöjen vaikutukset |
| --- | --- |

II.

happipuhalluskonvertterin kaasun käsittelystä ja sekundäärisestä pölynpoistosta peräisin olevan pölyn sekä jatkuvavalusta peräisin olevan hilseen paikan päällä tapahtuva kierrätys takaisin teräksenvalmistusprosesseihin ottamalla asianmukaisesti huomioon siitä laitoksesta, johon ne kierrätetään, tulevien päästöjen vaikutukset

| III. | happipuhalluskonvertterin kuonan ja hienokuonan paikan päällä tapahtuva kierrätys eri sovelluksissa |
| --- | --- |

III.

happipuhalluskonvertterin kuonan ja hienokuonan paikan päällä tapahtuva kierrätys eri sovelluksissa

| IV. | kuonan käsittely, mikäli kuonan ulkopuolinen käyttö on mahdollista markkinaolosuhteiden vuoksi (esim. aggregaattina materiaaleissa tai rakentamista varten) |
| --- | --- |

IV.

kuonan käsittely, mikäli kuonan ulkopuolinen käyttö on mahdollista markkinaolosuhteiden vuoksi (esim. aggregaattina materiaaleissa tai rakentamista varten)

| V. | suodattimiin kertyvän pölyn ja lietteen käyttö raudan ja muiden kuin rautametallien, kuten sinkin, ulkopuolista talteenottoa varten värimetalliteollisuudessa |
| --- | --- |

V.

suodattimiin kertyvän pölyn ja lietteen käyttö raudan ja muiden kuin rautametallien, kuten sinkin, ulkopuolista talteenottoa varten värimetalliteollisuudessa

| VI. | laskeutusaltaan käyttö lietettä varten ja senjälkeinen karkean aineksen kierrätys sintterissä/masuunissa tai sementtiteollisuudessa, mikäli raekokojakautuma mahdollistaa järkevän erottelun. |
| --- | --- |

VI.

laskeutusaltaan käyttö lietettä varten ja senjälkeinen karkean aineksen kierrätys sintterissä/masuunissa tai sementtiteollisuudessa, mikäli raekokojakautuma mahdollistaa järkevän erottelun.

BAT V:n soveltamisala

Pölyn kuumabriketointi ja korkean sinkkipitoisuuden pellettien ulkopuolinen uudelleenkäyttö on mahdollista käytettäessä kuivaa sähkösuodinta konvertterikaasun puhdistukseen. Koska selkeytys laskeutusaltaissa on (metallisen sinkin ja veden reaktiosta johtuvan) vedynmuodostuksen vuoksi epästabiilia, sinkin talteenotto briketoinnin avulla ei tule kyseeseen käytettäessä märkämenetelmään perustuvia pölynpoistojärjestelmiä. Näiden turvallisuussyiden vuoksi lietteen sinkkipitoisuus on rajoitettava 8–10 prosenttiin.

Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ohjaamaan hallitusti happipuhalluskonvertteriprosesseista syntyviä jäämiä, joita ei voida välttää eikä kierrättää.

Energia

83.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ottamaan talteen, puhdistamaan ja varastoimaan happipuhalluskonvertterin kaasut, jotta ne voidaan käyttää myöhemmin polttoaineena.

Soveltamisala

Happipuhalluskonvertterikaasun talteenotto käyttämällä osittaista palamista ei välttämättä ole kaikissa tapauksissa taloudellisista syistä tai asianmukaisen energianhallinnan kannalta toteutuskelpoinen vaihtoehto. Näissä tapauksissa konvertterikaasun polttamisella voidaan muodostaa höyryä. Palamisen tyyppi (täydellinen tai osittainen palaminen) on sidoksissa paikalliseen energianhallintaan.

84.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään energiankulutusta käyttämällä senkan kansijärjestelmiä.

Soveltamisala

Kannet voivat olla hyvin painavia, koska ne on tehty tulenkestävistä tiilistä, minkä vuoksi nosturien kapasiteetti ja koko rakennuksen rakenne saattavat rajoittaa sovellettavuutta nykyisissä laitoksissa. On olemassa erilaisia teknisiä rakenteita järjestelmän sijoittamiseksi terästehtaan erityisolosuhteisiin.

85.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään optimoimaan prosessi ja vähentämään energiankulutusta käyttämällä puhalluksen jälkeen suorakaatomenetelmää.

Kuvaus

Suorakaato edellyttää yleensä kalliita laitteita, kuten apulanssi- tai DROP IN -anturijärjestelmiä, jotta kaatamisessa ei tarvitse odottaa otettujen näytteiden kemiallista analyysia (suorakaato). Lisäksi on kehitetty uusi vaihtoehtoinen tekniikka suorakaatomenetelmän käyttämiseksi ilman tällaisia laitteita. Tämä tekniikka edellyttää paljon kokemusta ja kehitystyötä. Käytännössä hiilipitoisuus puhalletaan suoraan 0,04 prosenttiin; samalla seoksen lämpötila laskee kohtuullisen alhaiseen tavoitearvoon. Ennen kaatoa sekä lämpötila että hapen aktiivisuus mitataan tulevia toimintoja varten.

Soveltamisala

Tarvitaan sopiva kuonan ilmaisin ja kuonan pidätyslaitteisto; lisäksi mahdollinen senkkauuni helpottaa menetelmän käyttöä.

86.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään energiankulutusta käyttämällä jatkuvaa near-net-shape-nauhavalua, mikäli tuotettavien teräslaatujen laatu ja tuotevalikoima mahdollistavat sen.

Kuvaus

Near-net-shape-nauhavalulla tarkoitetaan teräksen jatkuvaa valua alle 15 millimetrin paksuisiksi nauhoiksi. Valuprosessin yhteydessä toteutetaan suora kuumavalssaus, jäähdyttäminen ja nauhojen kelaaminen ilman tavanomaisissa valutekniikoissa, esim. perinteisessä levyaihioiden jatkuvavalussa tai ohutaihiovalussa käytettävää uudelleenkuumennusuunia. Nauhavalu on menetelmä, jolla tuotetaan erilevyisiä litteitä teräsnauhoja, joiden paksuus on alle 2 millimetriä.

Soveltamisala

Soveltamisala määräytyy tuotettavien teräslaatujen (tällä prosessilla ei voida valmistaa esim. kvarttolevyjä) ja yksittäisen terästehtaan tuotevalikoiman perusteella. Nykyisissä laitoksissa soveltamisalaa voivat rajoittaa pohjaratkaisu ja käytettävissä oleva tila (esimerkiksi nauhavalukoneen jälkiasennus vaatii noin 100 metriä tilaa pituussuunnassa).

1.7   Teräksen valmistamista ja valamista valokaariuuneissa koskevat BAT-päätelmät

Jollei toisin mainita, tässä jaksossa esitettyjä BAT-päätelmiä voidaan soveltaa kaikkeen valokaariuuneissa tapahtuvaan teräksen valmistukseen ja valamiseen.

Ilmapäästöt

87.   Parhailla käytettävissä olevilla valokaariuuniprosessia koskevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään elohopeapäästöjä välttämällä mahdollisuuksien mukaan elohopeaa sisältäviä raaka-aineita ja apuaineita (ks. BAT 6 ja 7).

88.   Parhailla käytettävissä olevilla valokaariuunin (EAF) primääristä ja sekundääristä pölynpoistoa (mukaan lukien kierrätysteräksen esilämmitys, panostus, sulatus, kaato, senkkauuni ja sekundäärimetallurgia) koskevilla tekniikoilla pyritään saavuttamaan kaikkien päästölähteiden tehokas erottaminen käyttämällä jotain jäljempänä luetelluista menetelmistä ja huolehtimaan senjälkeisestä pölynpoistosta letkusuotimen avulla:

| I. | suoraan kaasunpoistoon (4. tai 2. aukko) ja huuviin perustuvien järjestelmien yhdistelmä |
| --- | --- |

I.

suoraan kaasunpoistoon (4. tai 2. aukko) ja huuviin perustuvien järjestelmien yhdistelmä

| II. | suoraan kaasunpoistoon ja täyttötaskuun perustuvat järjestelmät |
| --- | --- |

II.

suoraan kaasunpoistoon ja täyttötaskuun perustuvat järjestelmät

| III. | suora kaasunpoisto ja täydellinen rakennuksen tyhjennys (pienen kapasiteetin valokaariuunit eivät välttämättä edellytä suoraa kaasunpoistoa saman poistotehon saavuttamiseksi). |
| --- | --- |

III.

suora kaasunpoisto ja täydellinen rakennuksen tyhjennys (pienen kapasiteetin valokaariuunit eivät välttämättä edellytä suoraa kaasunpoistoa saman poistotehon saavuttamiseksi).

BAT:n soveltamiseen liittyvä keskimääräinen kokonaistalteenottotehokkuus on > 98 prosenttia.

BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso on < 5 mg/Nm3, joka on päiväkohtainen keskiarvo.

BAT:n soveltamiseen liittyvä elohopean päästötaso on < 0,05 mg/Nm3, joka on näytteenottojakson keskiarvo (ajoittaiset mittaukset, vähintään neljä tuntia kestävä kertamittaus).

89.   Valokaariuunin primääristä ja sekundääristä pölynpoistoa (mukaan lukien kierrätysteräksen esilämmitys, panostus, sulatus, kaato, senkkauuni ja sekundäärimetallurgia) koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään ja vähentämään polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) sekä polykloorattujen bifenyylien (PCB) päästöjä välttämällä mahdollisuuksien mukaan PCDD/F:ää ja PCB:tä tai niiden lähtöaineita sisältäviä raaka-aineita (ks. BAT 6 ja 7) ja käyttämään yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä yhdessä asianmukaisen pölynpoistojärjestelmän kanssa:

| I. | asianmukainen jälkipoltto |
| --- | --- |

I.

asianmukainen jälkipoltto

| II. | asianmukainen nopea jäähdytys |
| --- | --- |

II.

asianmukainen nopea jäähdytys

| III. | asianmukaisten adsorption apuaineiden syöttö putkeen ennen pölynpoistoa. |
| --- | --- |

III.

asianmukaisten adsorption apuaineiden syöttö putkeen ennen pölynpoistoa.

BAT:n soveltamiseen liittyvä polykloorattujen dibentsodioksiinien/-furaanien (PCDD/F) muuttumattomissa olosuhteissa otettuun 6–8 tunnin satunnaisnäytteeseen perustuva päästötaso on < 0,1 ng I-TEQ/Nm3. Joissakin tapauksissa BAT:n soveltamiseen liittyvä päästötaso voidaan saavuttaa ainoastaan primääristen toimenpiteiden avulla.

BAT I:n soveltamisala

Soveltamisalan arvioimiseksi nykyisissä laitoksissa on otettava huomioon olosuhteet, kuten käytettävissä oleva tila ja tietty poistokaasuputkijärjestelmä.

90.   Kohteessa tapahtuvaa kuonan käsittelyä koskevilla parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään pölypäästöjä käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | tarvittaessa kuonanmurskaimen tehokas erotuskyky ja seulontalaitteet sekä tämän jälkeen poistokaasun puhdistus |
| --- | --- |

I.

tarvittaessa kuonanmurskaimen tehokas erotuskyky ja seulontalaitteet sekä tämän jälkeen poistokaasun puhdistus

| II. | käsittelemättömän kuonan kuljetus kauhakuormaajien avulla |
| --- | --- |

II.

käsittelemättömän kuonan kuljetus kauhakuormaajien avulla

| III. | kuljettimien vastaanottopaikkojen ilmanpoisto tai kostuttaminen murskautuneen materiaalin vuoksi |
| --- | --- |

III.

kuljettimien vastaanottopaikkojen ilmanpoisto tai kostuttaminen murskautuneen materiaalin vuoksi

| IV. | kuonavarastokasojen kostuttaminen |
| --- | --- |

IV.

kuonavarastokasojen kostuttaminen

| V. | vesisumutteen käyttö kuonamurskan lastauksen yhteydessä. |
| --- | --- |

V.

vesisumutteen käyttö kuonamurskan lastauksen yhteydessä.

BAT I:n osalta BAT:n soveltamiseen liittyvä pölyn päästötaso on < 10–20 mg/m3, joka on näytteenottojakson keskiarvo (ajoittaiset mittaukset, vähintään puoli tuntia kestävä kertamittaus).

Vesi ja jätevesi

91.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään minimoimaan valokaariuuniprosessista aiheutuva vedenkulutus käyttämällä mahdollisuuksien mukaan suljettuun kiertoon perustuvia vesijäähdytysjärjestelmiä uunilaitteiden jäähdyttämiseksi, jollei käytössä ole läpivirtausta hyödyntäviä jäähdytysjärjestelmiä.

92.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään minimoimaan jatkuvasta valusta tulevat jätevesipäästöt käyttämällä seuraavien menetelmien yhdistelmää:

| I. | kiintoaineen poistaminen flokkuloinnin, selkeytyksen ja/tai suodatuksen avulla |
| --- | --- |

I.

kiintoaineen poistaminen flokkuloinnin, selkeytyksen ja/tai suodatuksen avulla

| II. | öljyn poisto poistoaltaissa tai muulla tehokkaalla laitteella |
| --- | --- |

II.

öljyn poisto poistoaltaissa tai muulla tehokkaalla laitteella

| III. | mahdollisuuksien mukaan jäähdytysveden ja alipaineen luomisesta peräisin olevan veden kierrättäminen. |
| --- | --- |

III.

mahdollisuuksien mukaan jäähdytysveden ja alipaineen luomisesta peräisin olevan veden kierrättäminen.

BAT:n soveltamiseen liittyvät jatkuvavalukoneista tulevan jäteveden osalta hyväksyttävään satunnaisnäytteeseen tai 24 tunnin yhdistettyyn näytteeseen perustuvat päästötasot ovat seuraavat:

| — | kiintoaine | < 20 mg/l |
| --- | --- | --- |
| — | rauta | < 5 mg/l |
| — | sinkki | < 2 mg/l |
| — | nikkeli | < 0,5 mg/l |
| — | kokonaiskromi | < 0,5 mg/l |
| — | kokonaishiilivedyt | < 5 mg/l. |

—

kiintoaine

< 20 mg/l

—

rauta

< 5 mg/l

—

sinkki

< 2 mg/l

—

nikkeli

< 0,5 mg/l

—

kokonaiskromi

< 0,5 mg/l

—

kokonaishiilivedyt

< 5 mg/l.

Tuotantojäämät

93.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ehkäisemään jätteen tuottamista käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:

| I. | asianmukainen talteenotto ja varastointi erityiskäsittelyn helpottamiseksi |
| --- | --- |

I.

asianmukainen talteenotto ja varastointi erityiskäsittelyn helpottamiseksi

| II. | eri prosesseista peräisin olevien tulenkestävien materiaalien talteenotto ja paikan päällä tapahtuva kierrätys sekä sisäinen käyttö dolomiitin, magnesiitin ja kalkin korvaamiseksi |
| --- | --- |

II.

eri prosesseista peräisin olevien tulenkestävien materiaalien talteenotto ja paikan päällä tapahtuva kierrätys sekä sisäinen käyttö dolomiitin, magnesiitin ja kalkin korvaamiseksi

| III. | tarvittaessa suodattimiin kertyvän pölyn käyttö muiden kuin rautametallien, kuten sinkin, ulkopuolista talteenottoa varten muussa kuin rautametalliteollisuudessa sen jälkeen kun suodattimiin kertyvä pöly on rikastettu kierrättämällä se valokaariuuniin |
| --- | --- |

III.

tarvittaessa suodattimiin kertyvän pölyn käyttö muiden kuin rautametallien, kuten sinkin, ulkopuolista talteenottoa varten muussa kuin rautametalliteollisuudessa sen jälkeen kun suodattimiin kertyvä pöly on rikastettu kierrättämällä se valokaariuuniin

| IV. | jatkuvasta valusta peräisin olevan hilseen erottaminen vedenkäsittelyprosessissa, talteenotto ja senjälkeinen kierrätys esimerkiksi sintterissä/masuunissa tai sementtiteollisuudessa |
| --- | --- |

IV.

jatkuvasta valusta peräisin olevan hilseen erottaminen vedenkäsittelyprosessissa, talteenotto ja senjälkeinen kierrätys esimerkiksi sintterissä/masuunissa tai sementtiteollisuudessa

| V. | tulenkestävien materiaalien ja valokaariuuniprosessista peräisin olevan kuonan ulkopuolinen käyttö sekundäärisenä raaka-aineena mikäli mahdollista markkinaolosuhteiden vuoksi. |
| --- | --- |

V.

tulenkestävien materiaalien ja valokaariuuniprosessista peräisin olevan kuonan ulkopuolinen käyttö sekundäärisenä raaka-aineena mikäli mahdollista markkinaolosuhteiden vuoksi.

Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään ohjaamaan hallitusti valokaariuuniprosesseista syntyviä jäämiä, joita ei voida välttää eikä kierrättää.

Soveltamisala

BAT III–V:ssä tarkoitettu tuotantojäämien ulkoinen käyttö tai kierrätys on sidoksissa kolmannen osapuolen yhteistyöhaluun ja suostumukseen, jotka eivät välttämättä ole käyttäjän valvonnassa eivätkä tämän vuoksi välttämättä kuulu luvan soveltamisalaan.

Energia

94.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään energiankulutusta käyttämällä jatkuvaa near-net-shape-nauhavalua, mikäli se on tuotettavien teräslaatujen laadun ja tuotevalikoiman kannalta perusteltua.

Kuvaus

Near-net-shape-nauhavalulla tarkoitetaan teräksen jatkuvaa valua alle 15 millimetrin paksuisiksi nauhoiksi. Valuprosessin yhteydessä toteutetaan suora kuumavalssaus, jäähdyttäminen ja nauhojen kelaaminen ilman tavanomaisissa valutekniikoissa, esim. perinteisessä levyaihioiden jatkuvavalussa tai ohutaihiovalussa käytettävää uudelleenkuumennusuunia. Nauhavalu on menetelmä, jolla tuotetaan erilevyisiä litteitä teräsnauhoja, joiden paksuus on alle 2 millimetriä.

Soveltamisala

Soveltamisala määräytyy tuotettavien teräslaatujen (tällä prosessilla ei voida valmistaa esimerkiksi kvarttolevyjä) ja yksittäisen terästehtaan tuotevalikoiman perusteella. Nykyisissä laitoksissa soveltamisalaa voivat rajoittaa pohjaratkaisu ja käytettävissä oleva tila (esimerkiksi nauhavalukoneen jälkiasennus vaatii noin 100 m pituussuunnassa).

Melu

95.   Parhailla käytettävissä olevilla tekniikoilla pyritään vähentämään melupäästöjä valokaariuunilaitoksista ja voimakasta äänienergiaa tuottavista prosesseista käyttämällä samanaikaisesti useita seuraavista rakenteellisista ja operatiivisista tekniikoista paikallisten olosuhteiden perusteella ja mukaisesti (BAT 18 kohdassa lueteltujen menetelmien käytön ohella):

| I. | valokaariuunirakennuksen rakentaminen uuninkäyttöön liittyvistä mekaanisista iskuista aiheutuvaa melua vaimentavaksi |
| --- | --- |

I.

valokaariuunirakennuksen rakentaminen uuninkäyttöön liittyvistä mekaanisista iskuista aiheutuvaa melua vaimentavaksi

| II. | panostuskorien kuljetukseen tarkoitettujen nosturien rakentaminen ja asentaminen mekaanisia iskuja ehkäiseviksi |
| --- | --- |

II.

panostuskorien kuljetukseen tarkoitettujen nosturien rakentaminen ja asentaminen mekaanisia iskuja ehkäiseviksi

| III. | sisäseinien ja kattojen äänieristeiden erityinen käyttö valokaariuunirakennuksen tuottaman ilmassa kantautuvan melun ehkäisemiseksi |
| --- | --- |

III.

sisäseinien ja kattojen äänieristeiden erityinen käyttö valokaariuunirakennuksen tuottaman ilmassa kantautuvan melun ehkäisemiseksi

| IV. | uunin ja ulkopuolisen seinän erottaminen valokaariuunirakennuksen runkoäänien vähentämiseksi |
| --- | --- |

IV.

uunin ja ulkopuolisen seinän erottaminen valokaariuunirakennuksen runkoäänien vähentämiseksi

| V. | voimakasta äänienergiaa tuottavien prosessien (ts. valokaariuuni- ja hiilenpoistoyksiköiden) sijoittaminen päärakennukseen. |
| --- | --- |

V.

voimakasta äänienergiaa tuottavien prosessien (ts. valokaariuuni- ja hiilenpoistoyksiköiden) sijoittaminen päärakennukseen.

---

(1)  Joissakin tapauksissa mitataan orgaaninen kokonaishiili (TOC) kemiallisen hapentarpeen (COD) sijaan (COD:n analysoinnissa käytettävän elohopeakloridin (HgCl2) välttämiseksi). Kemiallisen hapentarpeen ja orgaanisen kokonaishiilen välistä korrelaatiota olisi harkittava kunkin sintraamon kohdalla tapauskohtaisesti. COD–TOC-suhde voi vaihdella noin kahdesta neljään.

(2)  Joissakin tapauksissa mitataan orgaaninen kokonaishiili (TOC) kemiallisen hapentarpeen (COD) sijaan (COD:n analysoinnissa käytettävän elohopeakloridin (HgCl2) välttämiseksi). Kemiallisen hapentarpeen ja orgaanisen kokonaishiilen välistä korrelaatiota on pohdittava kunkin pelletointilaitoksen kohdalla tapauskohtaisesti. COD–TOC-suhde voi vaihdella noin kahdesta neljään.

(3)  Vaihteluvälin alapää on määritelty suoritustason mukaan, joka tietyssä laitoksessa on saavutettu parhaan ympäristötehokkuuden tuottavan BAT:n todellisissa käyttöolosuhteissa.

(4)  Tämä taso perustuu Mohrhauerin ei-isokineettisen menetelmän käyttöön (entinen VDI 2303).

(5)  Tämä taso perustuu VDI 2066:n mukaisen isokineettisen näytteenottomenetelmän käyttöön.

(6)  Joissakin tapauksissa mitataan orgaaninen kokonaishiili (TOC) kemiallisen hapenkulutuksen (COD) sijaan (jotta elohopeakloridia (HgCl2) ei käytettäisi COD:n analysointiin). Kemiallisen hapenkulutuksen ja orgaanisen kokonaishiilen välistä korrelaatiota on harkittava kunkin koksaamon kohdalla tapauskohtaisesti. COD–TOC-suhde voi vaihdella noin kahdesta neljään.

(7)  Tämä taso perustuu DIN 38405 D 27 -standardin tai muun vastaavaa tieteellistä laatua olevan tiedon tuottamisen takaavan kansallisen tai kansainvälisen standardin käyttöön.

(8)  Tämä taso perustuu DIN 38405 D 13-2 -standardin tai muun vastaavaa tieteellistä laatua olevan tiedon tuottamisen takaavan kansallisen tai kansainvälisen standardin käyttöön.

(9)  Tämä taso perustuu DIN 38405 D 13-2 -standardin tai muun vastaavaa tieteellistä laatua olevan tiedon tuottamisen takaavan kansallisen tai kansainvälisen standardin käyttöön.

---