# Euroopan unionin L 78/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.078.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 78 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta17. maaliskuu 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.078.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 78

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta17. maaliskuu 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 232/2012, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kinoliinikeltaisen (E 104), paraoranssin (E 110) ja uuskokkiinin (E 124) käyttöä koskevista edellytyksistä ja käyttömääristä (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 233/2012, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 täytäntöönpanosta Tanskaa koskevan muutetun kansallisen scrapientorjuntaohjelman hyväksynnän osalta (
  1
  ) | 13 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 234/2012, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 14 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 235/2012, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/2012 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 16 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2012/155/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2012, alueiden komitean saksalaisen jäsenen ja saksalaisen varajäsenen nimeämisestä | 18 |
| | | 2012/156/EU |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2012, koheesiorahaston maksusitoumusten keskeyttämisestä Unkarin osalta 1 päivästä tammikuuta 2013 | 19 |
| | | 2012/157/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 7 päivänä joulukuuta 2011, Kreikassa maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaavan viraston (ELGA) vuosina 2008 ja 2009 maksamista korvauksista
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7260)

   (
  1
  ) | 21 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 232/2012, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kinoliinikeltaisen (E 104), paraoranssin (E 110) ja uuskokkiinin (E 124) käyttöä koskevista edellytyksistä ja käyttömääristä (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 233/2012, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 täytäntöönpanosta Tanskaa koskevan muutetun kansallisen scrapientorjuntaohjelman hyväksynnän osalta (
  1
  )

1

13

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 234/2012, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

14

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 235/2012, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/2012 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

16

PÄÄTÖKSET

2012/155/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2012, alueiden komitean saksalaisen jäsenen ja saksalaisen varajäsenen nimeämisestä

18

2012/156/EU

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2012, koheesiorahaston maksusitoumusten keskeyttämisestä Unkarin osalta 1 päivästä tammikuuta 2013

19

2012/157/EU

*

Komission päätös, annettu 7 päivänä joulukuuta 2011, Kreikassa maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaavan viraston (ELGA) vuosina 2008 ja 2009 maksamista korvauksista
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7260)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7260)

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 232/2012,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kinoliinikeltaisen (E 104), paraoranssin (E 110) ja uuskokkiinin (E 124) käyttöä koskevista edellytyksistä ja käyttömääristä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II säädetään unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelosta ja niiden käyttöä koskevista edellytyksistä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II säädetään unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelosta ja niiden käyttöä koskevista edellytyksistä.

| (2) | Kinoliinikeltainen (E 104), paraoranssi (E 110) ja uuskokkiini (E 124) ovat elintarvikeväriaineita, jotka on lueteltu asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II ja joiden käyttö on tällä hetkellä hyväksytty. Voimassa olevassa hyväksynnässä otetaan huomioon elintarvikealan tiedekomitean vuonna 1983 vahvistamat hyväksyttävät päiväsaannit, jäljempänä ADI-arvo (2). |
| --- | --- |

(2)

Kinoliinikeltainen (E 104), paraoranssi (E 110) ja uuskokkiini (E 124) ovat elintarvikeväriaineita, jotka on lueteltu asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II ja joiden käyttö on tällä hetkellä hyväksytty. Voimassa olevassa hyväksynnässä otetaan huomioon elintarvikealan tiedekomitean vuonna 1983 vahvistamat hyväksyttävät päiväsaannit, jäljempänä ADI-arvo (2).

| (3) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’ antoi 23. syyskuuta 2009 lausunnon (3), joka koski kinoliinikeltaisen (E 104) turvallisuuden uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena. Lausunnossa elintarviketurvallisuusviranomainen suosittaa, että kyseisen elintarvikeväriaineen ADI-arvoa pienennetään 10 milligrammasta kilogrammassa painokiloa kohti päivässä 0,5 milligrammaan kilogrammassa painokiloa kohti päivässä. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoo, että täsmennetyt altistusarviot (taso 2 ja taso 3) ovat yleisesti ottaen reilusti yli kyseisen tarkistetun ADI-arvon (0,5 milligrammaa kilogrammassa painokiloa kohti päivässä). Sen vuoksi on aiheellista muuttaa kinoliinikeltaisen (E 104) käyttöä koskevia edellytyksiä ja käyttömääriä sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomaisen suosittamaa uutta ADI-arvoa ei ylitetä. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’ antoi 23. syyskuuta 2009 lausunnon (3), joka koski kinoliinikeltaisen (E 104) turvallisuuden uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena. Lausunnossa elintarviketurvallisuusviranomainen suosittaa, että kyseisen elintarvikeväriaineen ADI-arvoa pienennetään 10 milligrammasta kilogrammassa painokiloa kohti päivässä 0,5 milligrammaan kilogrammassa painokiloa kohti päivässä. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoo, että täsmennetyt altistusarviot (taso 2 ja taso 3) ovat yleisesti ottaen reilusti yli kyseisen tarkistetun ADI-arvon (0,5 milligrammaa kilogrammassa painokiloa kohti päivässä). Sen vuoksi on aiheellista muuttaa kinoliinikeltaisen (E 104) käyttöä koskevia edellytyksiä ja käyttömääriä sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomaisen suosittamaa uutta ADI-arvoa ei ylitetä.

| (4) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 27. syyskuuta 2009 lausunnon (4), joka koski paraoranssin (E 110) turvallisuuden uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena. Lausunnossa elintarviketurvallisuusviranomainen suosittaa, että paraoranssin (E 110) ADI-arvoa pienennetään 2,5 milligrammasta kilogrammassa painokiloa kohti päivässä yhteen milligrammaan kilogrammassa painokiloa kohti päivässä. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoo, että täsmennetyt altistusarviot (taso 3) ovat yleisesti ottaen reilusti yli kyseisen tarkistetun väliaikaisen ADI-arvon (yksi milligramma kilogrammassa painokiloa kohti päivässä) suuria määriä kuluttavilla lapsilla. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa paraoranssin (E 110) käyttöä koskevia edellytyksiä ja käyttömääriä sen varmistamiseksi, että elintarvikeviranomaisen suosittamaa uutta väliaikaista ADI-arvoa ei ylitetä. |
| --- | --- |

(4)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 27. syyskuuta 2009 lausunnon (4), joka koski paraoranssin (E 110) turvallisuuden uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena. Lausunnossa elintarviketurvallisuusviranomainen suosittaa, että paraoranssin (E 110) ADI-arvoa pienennetään 2,5 milligrammasta kilogrammassa painokiloa kohti päivässä yhteen milligrammaan kilogrammassa painokiloa kohti päivässä. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoo, että täsmennetyt altistusarviot (taso 3) ovat yleisesti ottaen reilusti yli kyseisen tarkistetun väliaikaisen ADI-arvon (yksi milligramma kilogrammassa painokiloa kohti päivässä) suuria määriä kuluttavilla lapsilla. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa paraoranssin (E 110) käyttöä koskevia edellytyksiä ja käyttömääriä sen varmistamiseksi, että elintarvikeviranomaisen suosittamaa uutta väliaikaista ADI-arvoa ei ylitetä.

| (5) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 23. syyskuuta 2009 lausunnon (5), joka koski uuskokkiinin (E 124) turvallisuuden uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena. Lausunnossa elintarviketurvallisuusviranomainen suosittaa, että kyseisen elintarvikeväriaineen ADI-arvoa pienennetään neljästä milligrammasta kilogrammassa painokiloa kohti päivässä 0,7 milligrammaan kilogrammassa painokiloa kohti päivässä. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoo, että täsmennetyt altistusarviot (taso 3) ovat yleisesti ottaen reilusti yli kyseisen tarkistetun ADI-arvon (0,7 milligrammaa kilogrammassa painokiloa kohti päivässä) suuria määriä kuluttavilla lapsilla. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa uuskokkiinin (E 124) käyttöä koskevia edellytyksiä ja käyttömääriä sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomaisen suosittamaa uutta ADI-arvoa ei ylitetä. |
| --- | --- |

(5)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 23. syyskuuta 2009 lausunnon (5), joka koski uuskokkiinin (E 124) turvallisuuden uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena. Lausunnossa elintarviketurvallisuusviranomainen suosittaa, että kyseisen elintarvikeväriaineen ADI-arvoa pienennetään neljästä milligrammasta kilogrammassa painokiloa kohti päivässä 0,7 milligrammaan kilogrammassa painokiloa kohti päivässä. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen katsoo, että täsmennetyt altistusarviot (taso 3) ovat yleisesti ottaen reilusti yli kyseisen tarkistetun ADI-arvon (0,7 milligrammaa kilogrammassa painokiloa kohti päivässä) suuria määriä kuluttavilla lapsilla. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa uuskokkiinin (E 124) käyttöä koskevia edellytyksiä ja käyttömääriä sen varmistamiseksi, että elintarviketurvallisuusviranomaisen suosittamaa uutta ADI-arvoa ei ylitetä.

| (6) | Nämä aineet on tarpeen poistaa liitteessä II olevan C osan 3 kohdassa luetellusta III ryhmästä. Yhdistetty enimmäismäärä silloin, kun näitä aineita käytetään yhdessä muiden III ryhmään kuuluvien aineiden kanssa, olisi kuitenkin pidettävä ennallaan. |
| --- | --- |

(6)

Nämä aineet on tarpeen poistaa liitteessä II olevan C osan 3 kohdassa luetellusta III ryhmästä. Yhdistetty enimmäismäärä silloin, kun näitä aineita käytetään yhdessä muiden III ryhmään kuuluvien aineiden kanssa, olisi kuitenkin pidettävä ennallaan.

| (7) | Enimmäismääriä olisi tarkistettava, jotta altistus saadaan alle suositetun ADI-arvon. Niitä olisi pienennettävä samalla kertoimella, jolla on tarkoitus vähentää päiväsaantia. Tietyille perinteisille tuotteille, joilla ei ole merkittävää vaikutusta altistukseen, olisi poikkeuksellisesti sallittava korkeampia arvoja. Joitakin säännöksiä on lisäksi poistettu. |
| --- | --- |

(7)

Enimmäismääriä olisi tarkistettava, jotta altistus saadaan alle suositetun ADI-arvon. Niitä olisi pienennettävä samalla kertoimella, jolla on tarkoitus vähentää päiväsaantia. Tietyille perinteisille tuotteille, joilla ei ole merkittävää vaikutusta altistukseen, olisi poikkeuksellisesti sallittava korkeampia arvoja. Joitakin säännöksiä on lisäksi poistettu.

| (8) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitettä II olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitettä II olisi muutettava.

| (9) | On aiheellista säätää siirtymäjärjestelyistä, jotta elintarviketeollisuudelle jäisi aikaa mukauttaa tuotantonsa tässä asetuksessa säädettyihin uusiin käyttöä koskeviin edellytyksiin ja käyttömääriin. |
| --- | --- |

(9)

On aiheellista säätää siirtymäjärjestelyistä, jotta elintarviketeollisuudelle jäisi aikaa mukauttaa tuotantonsa tässä asetuksessa säädettyihin uusiin käyttöä koskeviin edellytyksiin ja käyttömääriin.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liite II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2013.

Kinoliinikeltaista (E 104), paraoranssia (E 110) ja uuskokkiinia (E 124) sisältäviä elintarvikkeita, jotka on saatettu laillisesti markkinoille ennen 1 kesäkuuta 2013, mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, saa pitää kaupan, kunnes varastot ovat tyhjentyneet.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Elintarvikealan tiedekomitean raportit, 14. sarja, 1983.

2

(3)  Scientific opinion of the Panel on Food Additives and Nutrient sources added to Food (ANS) on a request from the Commission related to the re-evaluation on the safety of Quinoline Yellow (E 104) when used as a food additive, The EFSA Journal 2009; 7(11):1329.

3

(4)  Scientific opinion of the Panel on Food Additives and Nutrient sources added to Food (ANS) on a request from the Commission related to the re-evaluation on the safety of Sunset Yellow (E 110) as a food additive, The EFSA Journal 2009; 7(11):1330.

4

(5)  Scientific opinion of the Panel on Food Additives and Nutrient sources added to Food (ANS) on a request from the Commission related to the re-evaluation on the safety of Ponceau 4R as a food additive, The EFSA Journal 2009; 7(11):1328.

5

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liite II seuraavasti:

| 1. | Poistetaan C osan 3 kohdasta seuraavat kohdat:






  ”E 104 | Kinoliinikeltainen” |
| --- | --- | --- |
| ”E 110 | Paraoranssi” |
| ”E 124 | Uuskokkiini” |

1.

Poistetaan C osan 3 kohdasta seuraavat kohdat:

”E 104

Kinoliinikeltainen”

”E 110

Paraoranssi”

”E 124

Uuskokkiini”

| 2. | Muutetaan E osa seuraavasti:






  a) | Korvataan ryhmissä 03, 05.2, 05.3, 05.4, 07.2 ja 14.1.4 alaviite 25 seuraavasti:






  ”(25): | Kunkin seuraavan värin määrä saa olla enintään 50 mg/kg tai 50 mg/l: E 122 ja E 155.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Muutetaan E osa seuraavasti:

a)

Korvataan ryhmissä 03, 05.2, 05.3, 05.4, 07.2 ja 14.1.4 alaviite 25 seuraavasti:

”(25):

Kunkin seuraavan värin määrä saa olla enintään 50 mg/kg tai 50 mg/l: E 122 ja E 155.”

| b) | Korvataan ryhmässä 1.7.5 alaviite 33 seuraavasti:






  ”(33): | Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 100, E 102, E 120, E 122, E 160e, E 161b.” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan ryhmässä 1.7.5 alaviite 33 seuraavasti:

”(33):

Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 100, E 102, E 120, E 122, E 160e, E 161b.”

| c) | Korvataan ryhmissä 04.2.1, 04.2.2, 04.2.3 ja 04.2.4.1 alaviite 34 seuraavasti:






  ”(34): | Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 120, E 122, E 129, E 131 ja E 133.” |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan ryhmissä 04.2.1, 04.2.2, 04.2.3 ja 04.2.4.1 alaviite 34 seuraavasti:

”(34):

Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 120, E 122, E 129, E 131 ja E 133.”

| d) | Korvataan ryhmissä 04.2.5.2 ja 04.2.5.3 alaviite 31 seuraavasti:






  ”(31): | Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 120, E 142, E 160d ja E 161b.” |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan ryhmissä 04.2.5.2 ja 04.2.5.3 alaviite 31 seuraavasti:

”(31):

Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 120, E 142, E 160d ja E 161b.”

| e) | Korvataan ryhmässä 9.2 alaviitteet 35, 36 ja 37 seuraavasti:






  ”(35): | Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 102, E 120, E 122, E 142, E 151, E 160e, E 161b.” |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan ryhmässä 9.2 alaviitteet 35, 36 ja 37 seuraavasti:

”(35):

Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 102, E 120, E 122, E 142, E 151, E 160e, E 161b.”

| ”(36): | Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 102, E 120, E 122, E 129, E 142, E 151, E 160e, E 161b.” |
| --- | --- |

”(36):

Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 102, E 120, E 122, E 129, E 142, E 151, E 160e, E 161b.”

| ”(37): | Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 102, E 120, E 151, E 160e.” |
| --- | --- |

”(37):

Yksittäistä lisäainetta tai seuraavia yhdessä koskeva enimmäismäärä: E 102, E 120, E 151, E 160e.”

| f) | Lisätään E osaan numerojärjestyksessä seuraavat lisäaineita E 104, E 110 ja E 124 koskevat kohdat elintarvikeryhmittäin:










  Ryhmän numero | E-koodi | Nimi | Enimmäismäärä
  (mg/l tai mg/kg tapauksen mukaan) | Alaviitteet | Rajoitukset/poikkeukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”01.4 | Maustetut fermentoidut maitotuotteet, myös lämpökäsitellyt tuotteet |
| E 104 | Kinoliinikeltainen | 10 | (61) | |
| E 110 | Paraoranssi | 5 | (61) | |
| E 124 | Uuskokkiini | 5 | (61) | |
| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |

f)

Lisätään E osaan numerojärjestyksessä seuraavat lisäaineita E 104, E 110 ja E 124 koskevat kohdat elintarvikeryhmittäin:

Ryhmän numero

E-koodi

Nimi

Enimmäismäärä

(mg/l tai mg/kg tapauksen mukaan)

Alaviitteet

Rajoitukset/poikkeukset

”01.4

Maustetut fermentoidut maitotuotteet, myös lämpökäsitellyt tuotteet

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

E 110

Paraoranssi

5

(61)

E 124

Uuskokkiini

5

(61)

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

01.6.3

Muut kermat

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

Ainoastaan maustetut kermat

E 110

Paraoranssi

5

(61)

Ainoastaan maustetut kermat

E 124

Uuskokkiini

5

(61)

Ainoastaan maustetut kermat

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä lueteltu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä lueteltu enimmäismäärä.

01.7.3

Syötävä juuston kuori

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(62)

| (62): | Lisäaineen E 104 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä |
| --- | --- |

(62):

Lisäaineen E 104 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä

04.2.4.1

Hedelmä- ja kasvisvalmisteet, paitsi hilloke

E 104

Kinoliinikeltainen

30

(61)

Ainoastaan hedelmäsinappi (mostarda di frutta)

E 110

Paraoranssi

35

(61)

Ainoastaan hedelmäsinappi (mostarda di frutta)

E 124

Uuskokkiini

20

(61)

Ainoastaan hedelmäsinappi (mostarda di frutta)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä lueteltu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä lueteltu enimmäismäärä.

05.2

Muut makeistuotteet, myös hengityksen raikastamiseen käytettävät erityisen pienikokoiset makeiset

E 104

Kinoliinikeltainen

30

(61)

Lukuun ottamatta kandeerattuja hedelmiä ja kasviksia; perinteisiä sokerikuorella päällystettyjä pähkinästä tai kaakaosta valmistettuja mantelin- tai lastunmuotoisia makeistuotteita, jotka ovat yleensä yli 2 cm pituisia ja tarkoitettu juhlatilaisuuksiin, kuten häihin, rippijuhliin jne.

E 110

Paraoranssi

35

(61)

Lukuun ottamatta kandeerattuja hedelmiä ja kasviksia; perinteisiä sokerikuorella päällystettyjä pähkinästä tai kaakaosta valmistettuja mantelin- tai lastunmuotoisia makeistuotteita, jotka ovat yleensä yli 2 cm pituisia ja tarkoitettu juhlatilaisuuksiin, kuten häihin, rippijuhliin jne.

E 124

Uuskokkiini

20

(61)

Lukuun ottamatta kandeerattuja hedelmiä ja kasviksia; perinteisiä sokerikuorella päällystettyjä pähkinästä tai kaakaosta valmistettuja mantelin- tai lastunmuotoisia makeistuotteita, jotka ovat yleensä yli 2 cm pituisia ja tarkoitettu juhlatilaisuuksiin, kuten häihin, rippijuhliin jne.

E 104

Kinoliinikeltainen

30

(61)

Ainoastaan kandeeratut hedelmät ja kasvikset

E 110

Paraoranssi

10

(61)

Ainoastaan kandeeratut hedelmät ja kasvikset

E 124

Uuskokkiini

10

(61)

Ainoastaan kandeeratut hedelmät ja kasvikset

E 104

Kinoliinikeltainen

300

(61)

Ainoastaan perinteiset sokerikuorella päällystetyt pähkinästä tai kaakaosta valmistetut mantelin- tai lastunmuotoiset makeistuotteet, jotka ovat yleensä yli 2 cm pituiset ja tarkoitettu juhlatilaisuuksiin, kuten häihin, rippijuhliin jne.

E 110

Paraoranssi

50

(61)

Ainoastaan perinteiset sokerikuorella päällystetyt pähkinästä tai kaakaosta valmistetut mantelin- tai lastumuotoiset makeistuotteet, jotka ovat yleensä yli 2 cm pituiset ja tarkoitettu juhlatilaisuuksiin, kuten häihin, rippijuhliin jne.

E 124

Uuskokkiini

50

(61)

Ainoastaan perinteiset sokerikuorella päällystetyt pähkinästä tai kaakaosta valmistetut mantelin- tai lastunmuotoiset makeistuotteet, jotka ovat yleensä yli 2 cm pituiset ja tarkoitettu juhlatilaisuuksiin, kuten häihin, rippijuhliin jne.

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

05.3

Purukumi

E 104

Kinoliinikeltainen

30

(61)

E 110

Paraoranssi

10

(61)

E 124

Uuskokkiini

10

(61)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

05.4

Koristeet, päällysteet ja täytteet, paitsi ryhmään 4.2.4 kuuluvat hedelmäpohjaiset täytteet

E 104

Kinoliinikeltainen

50

(61)

Ainoastaan koristeet, päällysteet ja kastikkeet, paitsi täytteet

E 110

Paraoranssi

35

(61)

Ainoastaan koristeet, päällysteet ja kastikkeet, paitsi täytteet

E 124

Uuskokkiini

55

(61)

Ainoastaan koristeet, päällysteet ja kastikkeet, paitsi täytteet

E 104

Kinoliinikeltainen

50

(61)

Ainoastaan täytteet

E 110

Paraoranssi

35

(61)

Ainoastaan täytteet

E 124

Uuskokkiini

55

(61)

Ainoastaan täytteet

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

06.6

Taikinat

E 104

Kinoliinikeltainen

50

(61)

E 110

Paraoranssi

35

(61)

E 124

Uuskokkiini

55

(61)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

08.2.3

Kuoret, päällysteet ja kuorrutukset lihaa varten

E 104

Kinoliinikeltainen

50

(61)

Ainoastaan kuorrutukset ja päällysteet, paitsi pasturmas-lihan syötävä päällyste

E 110

Paraoranssi

35

(61)

Ainoastaan kuorrutukset ja päällysteet, paitsi pasturmas-lihan syötävä päällyste

E 124

Uuskokkiini

55

(61)

Ainoastaan kuorrutukset ja päällysteet, paitsi pasturmas-lihan syötävä päällyste

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(62)

Ainoastaan syötävät kuoret

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

| (62): | Lisäaineen E 104 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(62):

Lisäaineen E 104 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

09.2

Jalostettu kala ja jalostetut kalastustuotteet, myös nilviäiset ja äyriäiset

E 110

Paraoranssi

200

(63)

Ainoastaan Theragra chalcogrammasta ja Pollachius virensistä valmistetut lohen korvaavat tuotteet

E 124

Uuskokkiini

200

(63)

Ainoastaan Theragra chalcogrammasta ja Pollachius virensistä valmistetut lohen korvaavat tuotteet

| (63): | Lisäaineen E 110 ja E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(63):

Lisäaineen E 110 ja E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

09.3

Kalanmäti

E 104

Kinoliinikeltainen

200

(61)

Paitsi sammen mäti (kaviaari)

E 110

Paraoranssi

200

(61)

Paitsi sammen mäti (kaviaari)

E 124

Uuskokkiini

200

(61)

Paitsi sammen mäti (kaviaari)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

12.2.2

Maustamisseokset ja maustekastikkeet

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(62)

Ainoastaan maustamisseokset, esimerkiksi curry-jauhe, tandoorimauste.

| (62): | Lisäaineen E 104 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(62):

Lisäaineen E 104 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

12.4

Sinappi

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

E 110

Paraoranssi

50

(61)

E 124

Uuskokkiini

35

(61)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

12.6

Kastikkeet

E 104

Kinoliinikeltainen

20

(64)

Myös pikkelsit, relissit ja chutney; paitsi tomaattipohjaiset kastikkeet

E 110

Paraoranssi

30

(64)

Ainoastaan pikkelssit ja relissit

| (64): | Lisäaineiden E 104 ja E 110 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(64):

Lisäaineiden E 104 ja E 110 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

12.9

Proteiinituotteet, paitsi ryhmään 1.8 kuuluvat tuotteet

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

Ainoastaan kasviproteiinipohjaiset lihaa ja kalaa jäljittelevät valmisteet

E 110

Paraoranssi

20

(61)

Ainoastaan kasviproteiinipohjaiset lihaa ja kalaa jäljittelevät valmisteet

E 124

Uuskokkiini

10

(61)

Ainoastaan kasviproteiinipohjaiset lihaa ja kalaa jäljittelevät valmisteet

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

13.2

Direktiivissä 1999/21/EY määritellyt ruokavaliovalmisteet erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin (paitsi ryhmään 13.1.5 kuuluvat tuotteet)

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

E 110

Paraoranssi

10

(61)

E 124

Uuskokkiini

10

(61)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

13.3

Painon hallintaan käytetyt ruokavaliovalmisteet, jotka on tarkoitettu korvaamaan päivän kaikki ateriat tai yksittäinen ateria

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

E 110

Paraoranssi

10

(61)

E 124

Uuskokkiini

10

(61)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä

14.1.4

Maustetut juomat

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

Paitsi kaakaomaitojuoma ja mallastuotteet

E 110

Paraoranssi

20

(61)

Paitsi kaakaomaitojuoma ja mallastuotteet

E 124

Uuskokkiini

10

(61)

Paitsi kaakaomaitojuoma ja mallastuotteet

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

14.2.3

Siideri ja päärynäsiideri

E 104

Kinoliinikeltainen

25

(64)

Paitsi cidre bouché

E 110

Paraoranssi

10

(64)

Paitsi cidre bouché

| (64): | Lisäaineen E 104 ja E 110 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(64):

Lisäaineen E 104 ja E 110 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

14.2.4

Hedelmäviini ja made wine

E 104

Kinoliinikeltainen

20

(61)

E 110

Paraoranssi

10

(61)

E 124

Uuskokkiini

1

(61)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

14.2.7.1

Maustetut viinit

E 104

Kinoliinikeltainen

50

(61)

Paitsi americano, bitter vino

E 110

Paraoranssi

50

(61)

Paitsi americano, bitter vino

E 124

Uuskokkiini

50

(61)

Paitsi americano, bitter vino

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

14.2.7.2

Maustetut viinipohjaiset juomat

E 104

Kinoliinikeltainen

50

(61)

Paitsi bitter soda, sangria, claria, zurra.

E 110

Paraoranssi

50

(61)

Paitsi bitter soda, sangria, claria, zurra

E 124

Uuskokkiini

50

(61)

Paitsi bitter soda, sangria, claria, zurra

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

14.2.7.3

Maustetut viinistä valmistetut juomasekoitukset

E 104

Kinoliinikeltainen

50

(61)

E 110

Paraoranssi

50

(61)

E 124

Uuskokkiini

50

(61)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä

14.2.8

Muut alkoholijuomat, myös alkoholijuomien ja alkoholittomien juomien sekä väkevien alkoholijuomien sekoitukset, joiden alkoholipitoisuus on alle 15 %

E 104

Kinoliinikeltainen

180

(61)

Ainoastaan alkoholijuomat, joiden alkoholipitoisuus on alle 15 %

E 110

Paraoranssi

100

(61)

Ainoastaan alkoholijuomat, joiden alkoholipitoisuus on alle 15 %

E 124

Uuskokkiini

170

(61)

Ainoastaan alkoholijuomat, joiden alkoholipitoisuus on alle 15 %

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

16.

Jälkiruoat lukuun ottamatta ryhmiin 1, 3 ja 4 kuuluvia tuotteita

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

E 110

Paraoranssi

5

(61)

E 124

Uuskokkiini

10

(61)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

17.1

Ravintolisät kiinteässä muodossa, myös kapselit, tabletit ja vastaavat, paitsi pureskeltavassa muodossa olevat

E 104

Kinoliinikeltainen

35

(61)

E 110

Paraoranssi

10

(61)

E 124

Uuskokkiini

35

(61)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

17.2

Ravintolisät nestemäisessä muodossa

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

E 110

Paraoranssi

10

(61)

E 124

Uuskokkiini

10

(61)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.

17.3

Ravintolisät siirappimaisessa tai pureskeltavassa muodossa

E 104

Kinoliinikeltainen

10

(61)

E 110

Paraoranssi

10

(61)

E 124

Uuskokkiini

10

(61)

| (61): | Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.” |
| --- | --- |

(61):

Lisäaineiden E 104, E 110, E 124 ja III ryhmän väriaineiden yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin III ryhmässä annettu enimmäismäärä.”

| g) | Muutetaan ryhmää 08.2.1 seuraavasti:






  i) | Korvataan lisäainetta E 110 koskeva kohta seuraavasti: | ”E 110 | Paraoranssi | 15 | | Ainoastaan sobrasada” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

Muutetaan ryhmää 08.2.1 seuraavasti:

i)

Korvataan lisäainetta E 110 koskeva kohta seuraavasti:

”E 110

Paraoranssi

15

Ainoastaan sobrasada”

| ii) | Korvataan lisäainetta E 124 koskeva kohta seuraavasti: | ”E 124 | Uuskokkiini | 50 | | Ainoastaan chorizo sausage/salchichon” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Korvataan lisäainetta E 124 koskeva kohta seuraavasti:

”E 124

Uuskokkiini

50

Ainoastaan chorizo sausage/salchichon”

| h) | Muutetaan ryhmää 14.2.7.1 seuraavasti:






  i) | Korvataan lisäaineita E 104 ja E 110 koskevat kohdat seuraavasti: | ”E 104 | Kinoliinikeltainen | 50 | (26) (27) | Ainoastaan americano, bitter vino |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 110 | Paraoranssi | 50 | (27) | Ainoastaan bitter vino” |

h)

Muutetaan ryhmää 14.2.7.1 seuraavasti:

i)

Korvataan lisäaineita E 104 ja E 110 koskevat kohdat seuraavasti:

”E 104

Kinoliinikeltainen

50

(26) (27)

Ainoastaan americano, bitter vino

E 110

Paraoranssi

50

(27)

Ainoastaan bitter vino”

| ii) | Korvataan lisäainetta E 124 koskeva kohta seuraavasti: | ”E 124 | Uuskokkiini | 50 | (26) (27) | Ainoastaan americano, bitter vino” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Korvataan lisäainetta E 124 koskeva kohta seuraavasti:

”E 124

Uuskokkiini

50

(26) (27)

Ainoastaan americano, bitter vino”

| i) | Muutetaan ryhmää 14.2.7.2 seuraavasti:






  i) | Korvataan lisäaineita E 104 ja E 110 koskevat kohdat seuraavasti: | ”E 104 | Kinoliinikeltainen | 50 | (28) | Ainoastaan bitter soda |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 110 | Paraoranssi | 50 | (28) | Ainoastaan bitter soda” |

i)

Muutetaan ryhmää 14.2.7.2 seuraavasti:

i)

Korvataan lisäaineita E 104 ja E 110 koskevat kohdat seuraavasti:

”E 104

Kinoliinikeltainen

50

(28)

Ainoastaan bitter soda

E 110

Paraoranssi

50

(28)

Ainoastaan bitter soda”

| ii) | Korvataan lisäainetta E 124 koskeva kohta seuraavasti: | ”E 124 | Uuskokkiini | 50 | (28) | Ainoastaan bitter soda.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Korvataan lisäainetta E 124 koskeva kohta seuraavasti:

”E 124

Uuskokkiini

50

(28)

Ainoastaan bitter soda.”

| j) | Poistetaan seuraavat lisäaineita E 104, E 110 ja E 124 koskevat kohdat elintarvikeryhmittäin:










  ”01.7.5 | Sulatejuusto |
| --- | --- | --- |
| E 104 | Kinoliinikeltainen | 100 | (33) | Ainoastaan maustettu sulatejuusto |
| E 110 | Paraoranssi | 100 | (33) | Ainoastaan maustettu sulatejuusto |
| E 124 | Uuskokkiini | 100 | (33) | Ainoastaan maustettu sulatejuusto |
| 04.2.1 | Kuivatut hedelmät ja kasvikset |
| E 124 | Uuskokkiini | 200 | (34) | Ainoastaan punaiset hedelmäsäilykkeet |
| 04.2.2 | Hedelmät ja kasvikset etikassa, öljyssä tai suolaliemessä |
| E 124 | Uuskokkiini | 200 | (34) | Ainoastaan punaiset hedelmäsäilykkeet |
| 04.2.3 | Tölkitetyt tai pullotetut hedelmät ja kasvikset |
| E 124 | Uuskokkiini | 200 | (34) | Ainoastaan punaiset hedelmäsäilykkeet |
| 04.2.4.1 | Hedelmä- ja kasvisvalmisteet, paitsi hilloke |
| E 124 | Uuskokkiini | 200 | (34) | Ainoastaan punaiset hedelmäsäilykkeet |
| 04.2.5.2 | Hillot, hyytelöt ja marmeladit sekä makeutettu kastanjasose sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2001/113/EY |
| E 104 | Kinoliinikeltainen | 100 | (31) | Lukuun ottamatta kastanjasosetta |
| E 110 | Paraoranssi | 100 | (31) | Lukuun ottamatta kastanjasosetta |
| E 124 | Uuskokkiini | 100 | (31) | Lukuun ottamatta kastanjasosetta |
| 04.2.5.3 | Muut vastaavat hedelmä- ja kasvislevitteet |
| E 104 | Kinoliinikeltainen | 100 | (31) | Paitsi crème de pruneaux |
| E 110 | Paraoranssi | 100 | (31) | Paitsi crème de pruneaux |
| E 124 | Uuskokkiini | 100 | (31) | Paitsi crème de pruneaux |
| 08.2.1 | Lämpökäsittelemättömät lihajalosteet |
| E 124 | Uuskokkiini | 200 | | Ainoastaan sobrasada |
| 09.2 | Jalostettu kala ja jalostetut kalastustuotteet, myös nilviäiset ja äyriäiset |
| E 104 | Kinoliinikeltainen | 100 | (35) | Ainoastaan kalatahna ja äyriäistahna |
| E 110 | Paraoranssi | 100 | (35) | Ainoastaan kalatahna ja äyriäistahna |
| E 124 | Uuskokkiini | 100 | (35) | Ainoastaan kalatahna ja äyriäistahna |
| E 110 | Paraoranssi | 250 | (36) | Ainoastaan esikypsennetyt äyriäiset |
| E 124 | Uuskokkiini | 250 | (36) | Ainoastaan esikypsennetyt äyriäiset. |
| E 110 | Paraoranssi | 100 | (37) | Ainoastaan savustettu kala |
| E 124 | Uuskokkiini | 100 | (37) | Ainoastaan savustettu kala” |

j)

Poistetaan seuraavat lisäaineita E 104, E 110 ja E 124 koskevat kohdat elintarvikeryhmittäin:

”01.7.5

Sulatejuusto

E 104

Kinoliinikeltainen

100

(33)

Ainoastaan maustettu sulatejuusto

E 110

Paraoranssi

100

(33)

Ainoastaan maustettu sulatejuusto

E 124

Uuskokkiini

100

(33)

Ainoastaan maustettu sulatejuusto

04.2.1

Kuivatut hedelmät ja kasvikset

E 124

Uuskokkiini

200

(34)

Ainoastaan punaiset hedelmäsäilykkeet

04.2.2

Hedelmät ja kasvikset etikassa, öljyssä tai suolaliemessä

E 124

Uuskokkiini

200

(34)

Ainoastaan punaiset hedelmäsäilykkeet

04.2.3

Tölkitetyt tai pullotetut hedelmät ja kasvikset

E 124

Uuskokkiini

200

(34)

Ainoastaan punaiset hedelmäsäilykkeet

04.2.4.1

Hedelmä- ja kasvisvalmisteet, paitsi hilloke

E 124

Uuskokkiini

200

(34)

Ainoastaan punaiset hedelmäsäilykkeet

04.2.5.2

Hillot, hyytelöt ja marmeladit sekä makeutettu kastanjasose sellaisina kuin ne määritellään direktiivissä 2001/113/EY

E 104

Kinoliinikeltainen

100

(31)

Lukuun ottamatta kastanjasosetta

E 110

Paraoranssi

100

(31)

Lukuun ottamatta kastanjasosetta

E 124

Uuskokkiini

100

(31)

Lukuun ottamatta kastanjasosetta

04.2.5.3

Muut vastaavat hedelmä- ja kasvislevitteet

E 104

Kinoliinikeltainen

100

(31)

Paitsi crème de pruneaux

E 110

Paraoranssi

100

(31)

Paitsi crème de pruneaux

E 124

Uuskokkiini

100

(31)

Paitsi crème de pruneaux

08.2.1

Lämpökäsittelemättömät lihajalosteet

E 124

Uuskokkiini

200

Ainoastaan sobrasada

09.2

Jalostettu kala ja jalostetut kalastustuotteet, myös nilviäiset ja äyriäiset

E 104

Kinoliinikeltainen

100

(35)

Ainoastaan kalatahna ja äyriäistahna

E 110

Paraoranssi

100

(35)

Ainoastaan kalatahna ja äyriäistahna

E 124

Uuskokkiini

100

(35)

Ainoastaan kalatahna ja äyriäistahna

E 110

Paraoranssi

250

(36)

Ainoastaan esikypsennetyt äyriäiset

E 124

Uuskokkiini

250

(36)

Ainoastaan esikypsennetyt äyriäiset.

E 110

Paraoranssi

100

(37)

Ainoastaan savustettu kala

E 124

Uuskokkiini

100

(37)

Ainoastaan savustettu kala”

---

| 17.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 233/2012,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 täytäntöönpanosta Tanskaa koskevan muutetun kansallisen scrapientorjuntaohjelman hyväksynnän osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (1) ja erityisesti sen liitteessä VIII olevan A luvun I osan b alakohdan iii alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 999/2001 vahvistetaan eläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevat säännöt. Siinä säädetään jäsenvaltioiden kansallisten scrapientorjuntaohjelmien hyväksymisestä edellyttäen, että ne täyttävät tietyt perusteet, joista kyseisessä asetuksessa on säädetty. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 999/2001 vahvistetaan eläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevat säännöt. Siinä säädetään jäsenvaltioiden kansallisten scrapientorjuntaohjelmien hyväksymisestä edellyttäen, että ne täyttävät tietyt perusteet, joista kyseisessä asetuksessa on säädetty.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 täytäntöönpanosta kansallisten scrapientorjuntaohjelmien ja lisätakeiden osalta, päätöksen 2003/100/EY tietyistä vaatimuksista poikkeamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1874/2003 kumoamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 546/2006 (2) hyväksyttiin muun muassa Tanskan kansallinen scrapientorjuntaohjelma ja vahvistettiin tiloja koskevat lisätakeet ja lampaita ja vuohia tietyin edellytyksin koskevat viralliset siirtorajoitukset. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 täytäntöönpanosta kansallisten scrapientorjuntaohjelmien ja lisätakeiden osalta, päätöksen 2003/100/EY tietyistä vaatimuksista poikkeamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1874/2003 kumoamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 546/2006 (2) hyväksyttiin muun muassa Tanskan kansallinen scrapientorjuntaohjelma ja vahvistettiin tiloja koskevat lisätakeet ja lampaita ja vuohia tietyin edellytyksin koskevat viralliset siirtorajoitukset.

| (3) | Tanska toimitti 25 päivänä marraskuuta 2011 komission hyväksyttäväksi muutetun kansallisen scrapientorjuntaohjelman, joka täyttää asetuksessa (EY) N:o 999/2001 vahvistetut perusteet. Vuodesta 2003 lähtien kaikki yli 18 kuukauden ikäiset tilalla kuolleet lampaat ja vuohet on Tanskassa testattu scrapien varalta, eikä yhtään klassisen scrapien tapausta ole todettu. Tanskan kansalliseen scrapientorjuntaohjelmaan tehtävän muutoksen tarkoituksena on näin ollen vähentää vuosittain tehtävien testien lukumäärää nykyisestä kaikkien yli 18 kuukauden ikäisten tilalla kuolleiden lampaiden ja vuohien laaja-alaisesta testauksesta asetuksessa (EY) N:o 999/2001 vaadittuun vähimmäistestaukseen. |
| --- | --- |

(3)

Tanska toimitti 25 päivänä marraskuuta 2011 komission hyväksyttäväksi muutetun kansallisen scrapientorjuntaohjelman, joka täyttää asetuksessa (EY) N:o 999/2001 vahvistetut perusteet. Vuodesta 2003 lähtien kaikki yli 18 kuukauden ikäiset tilalla kuolleet lampaat ja vuohet on Tanskassa testattu scrapien varalta, eikä yhtään klassisen scrapien tapausta ole todettu. Tanskan kansalliseen scrapientorjuntaohjelmaan tehtävän muutoksen tarkoituksena on näin ollen vähentää vuosittain tehtävien testien lukumäärää nykyisestä kaikkien yli 18 kuukauden ikäisten tilalla kuolleiden lampaiden ja vuohien laaja-alaisesta testauksesta asetuksessa (EY) N:o 999/2001 vaadittuun vähimmäistestaukseen.

| (4) | Kun otetaan huomioon Tanskan nykyinen suotuisa epidemiologinen tilanne, kyseistä jäsenvaltiota koskeva muutettu kansallinen scrapientorjuntaohjelma olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(4)

Kun otetaan huomioon Tanskan nykyinen suotuisa epidemiologinen tilanne, kyseistä jäsenvaltiota koskeva muutettu kansallinen scrapientorjuntaohjelma olisi hyväksyttävä.

| (5) | Muutetulla kansallisella scrapientorjuntaohjelmalla ei tule olemaan vaikutusta kauppaan, koska asetuksessa (EY) N:o 546/2006 vahvistetut lisätakeet ja viralliset siirtorajoitukset säilyvät muuttumattomina. Näin ollen tätä asetusta olisi sovellettava viipymättä. |
| --- | --- |

(5)

Muutetulla kansallisella scrapientorjuntaohjelmalla ei tule olemaan vaikutusta kauppaan, koska asetuksessa (EY) N:o 546/2006 vahvistetut lisätakeet ja viralliset siirtorajoitukset säilyvät muuttumattomina. Näin ollen tätä asetusta olisi sovellettava viipymättä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään Tanskan komissiolle 25 päivänä marraskuuta 2011 toimittama muutettu kansallinen scrapientorjuntaohjelma.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  EUVL L 94, 1.4.2006, s. 28.

2

---

| 17.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/14

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 234/2012,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 51,1 |
| JO | 64,0 |
| MA | 55,9 |
| TN | 72,8 |
| TR | 104,2 |
| ZZ | 69,6 |
| 0707 00 05 | JO | 103,9 |
| TR | 177,4 |
| ZZ | 140,7 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 64,2 |
| TR | 121,2 |
| ZZ | 136,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 74,2 |
| MA | 62,9 |
| TN | 61,0 |
| TR | 63,2 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | EG | 69,0 |
| TR | 48,6 |
| ZZ | 58,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 84,1 |
| CA | 119,9 |
| CL | 105,0 |
| CN | 115,1 |
| MK | 33,9 |
| US | 155,8 |
| UY | 78,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 100,2 |
| 0808 30 90 | AR | 92,0 |
| CL | 134,9 |
| CN | 47,7 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

51,1

JO

64,0

MA

55,9

TN

72,8

TR

104,2

ZZ

69,6

0707 00 05

JO

103,9

TR

177,4

ZZ

140,7

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

JO

225,1

MA

64,2

TR

121,2

ZZ

136,8

0805 10 20

EG

51,1

IL

74,2

MA

62,9

TN

61,0

TR

63,2

ZZ

62,5

0805 50 10

EG

69,0

TR

48,6

ZZ

58,8

0808 10 80

AR

89,5

BR

84,1

CA

119,9

CL

105,0

CN

115,1

MK

33,9

US

155,8

UY

78,9

ZA

119,9

ZZ

100,2

0808 30 90

AR

92,0

CL

134,9

CN

47,7

ZA

87,3

ZZ

90,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 17.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/16

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 235/2012,

annettu 16 päivänä maaliskuuta 2012,

täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/2012 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kolmansien maiden kanssa käytävän sokerialan kaupan osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2011/2012 on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 (3). Kyseisiä hintoja ja tulleja on muutettu viimeksi komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 230/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2011/2012 on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 (3). Kyseisiä hintoja ja tulleja on muutettu viimeksi komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 230/2012 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklan mukaisesti.

| (3) | Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(3)

Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/2012 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 254, 30.9.2011, s. 12.

3

(4)  EUVL L 77, 16.3.2012, s. 15.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodin 1702 90 95 tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 17 päivästä maaliskuuta 2012

| (euroa) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 12 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,97 | 1,12 |
| 1701 13 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 44,97 | 1,41 |
| 1701 14 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 44,97 | 1,41 |
| 1701 91 00 (2) | 51,35 | 2,06 |
| 1701 99 10 (2) | 51,35 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,35 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(euroa)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 12 10 (1)

44,97

0,00

1701 12 90 (1)

44,97

1,12

1701 13 10 (1)

44,97

0,00

1701 13 90 (1)

44,97

1,41

1701 14 10 (1)

44,97

0,00

1701 14 90 (1)

44,97

1,41

1701 91 00 (2)

51,35

2,06

1701 99 10 (2)

51,35

0,00

1701 99 90 (2)

51,35

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

PÄÄTÖKSET

| 17.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/18

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 9 päivänä maaliskuuta 2012,

alueiden komitean saksalaisen jäsenen ja saksalaisen varajäsenen nimeämisestä

(2012/155/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon Saksan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU (1) ja 2010/29/EU (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU (1) ja 2010/29/EU (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi.

| (2) | Yksi alueiden komitean jäsenen paikka vapautuu Monika HELBIGin toimikauden päättyessä 31 päivänä maaliskuuta 2012. Yksi varajäsenen paikka vapautuu, kun Hella DUNGER-LÖPER nimetään alueiden komitean jäseneksi, |
| --- | --- |

(2)

Yksi alueiden komitean jäsenen paikka vapautuu Monika HELBIGin toimikauden päättyessä 31 päivänä maaliskuuta 2012. Yksi varajäsenen paikka vapautuu, kun Hella DUNGER-LÖPER nimetään alueiden komitean jäseneksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään alueiden komiteaan 1 päivästä huhtikuuta 2012 jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

| a) | jäseneksi:






  — | Hella DUNGER-LÖPER, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte, |
| --- | --- | --- |

a)

jäseneksi:

—

Hella DUNGER-LÖPER, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte,

ja

| b) | varajäseneksi:






  — | Bernd KRÖMER, Staatssekretär für Inneres bei der Senatsverwaltung für Inneres und Sport des Landes Berlin. |
| --- | --- | --- |

b)

varajäseneksi:

—

Bernd KRÖMER, Staatssekretär für Inneres bei der Senatsverwaltung für Inneres und Sport des Landes Berlin.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

I. AUKEN

---

(1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 17.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/19

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 13 päivänä maaliskuuta 2012,

koheesiorahaston maksusitoumusten keskeyttämisestä Unkarin osalta 1 päivästä tammikuuta 2013

(2012/156/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon koheesiorahaston perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1164/94 kumoamisesta 11 päivänä heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ‧SEUT-sopimus‧, 174 artiklan mukaan unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi edistääkseen koko unionin sopusointuista kehitystä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ‧SEUT-sopimus‧, 174 artiklan mukaan unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi edistääkseen koko unionin sopusointuista kehitystä.

| (2) | SEUT-sopimuksen 175 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on harjoitettava talouspolitiikkaansa ja sovitettava sitä yhteen siten, että SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetut tavoitteet saavutetaan. Unionin politiikan ja toiminnan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa sekä sisämarkkinoiden toteuttamisessa on myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetut tavoitteet ja osallistuttava niiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(2)

SEUT-sopimuksen 175 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on harjoitettava talouspolitiikkaansa ja sovitettava sitä yhteen siten, että SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetut tavoitteet saavutetaan. Unionin politiikan ja toiminnan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa sekä sisämarkkinoiden toteuttamisessa on myös otettava huomioon SEUT-sopimuksen 174 artiklassa tarkoitetut tavoitteet ja osallistuttava niiden toteuttamiseen.

| (3) | SEUT-sopimuksen 121 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto valvoo jokaisen jäsenvaltion ja unionin taloudellista kehitystä turvatakseen jäsenvaltioiden talouspolitiikan tiiviimmän yhteensovittamisen ja niiden taloudellisen suorituskyvyn jatkuvan lähentymisen sekä varmistaa, että niiden talouspolitiikka on jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaista. |
| --- | --- |

(3)

SEUT-sopimuksen 121 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto valvoo jokaisen jäsenvaltion ja unionin taloudellista kehitystä turvatakseen jäsenvaltioiden talouspolitiikan tiiviimmän yhteensovittamisen ja niiden taloudellisen suorituskyvyn jatkuvan lähentymisen sekä varmistaa, että niiden talouspolitiikka on jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaista.

| (4) | SEUT-sopimuksen 126 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä. |
| --- | --- |

(4)

SEUT-sopimuksen 126 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.

| (5) | SEUT-sopimuksen 177 artiklan mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston on määriteltävä koheesiorahaston tehtävät, ensisijaiset tavoitteet ja rakenteet, ja koheesiorahasto osallistuu ympäristöalan hankkeiden rahoitukseen sekä Euroopan laajuisten verkkohankkeiden rahoittamiseen liikenteen infrastruktuurin alalla. |
| --- | --- |

(5)

SEUT-sopimuksen 177 artiklan mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston on määriteltävä koheesiorahaston tehtävät, ensisijaiset tavoitteet ja rakenteet, ja koheesiorahasto osallistuu ympäristöalan hankkeiden rahoitukseen sekä Euroopan laajuisten verkkohankkeiden rahoittamiseen liikenteen infrastruktuurin alalla.

| (6) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 28) jäsenvaltiot sopivat, että koheesiorahasto osoittaa unionin rahoitusosuuksia sellaisille hankkeille, jotka liittyvät ympäristöön ja Euroopan laajuisiin verkkoihin jäsenvaltioissa, joiden bruttokansantuote henkeä kohti on alle 90 prosenttia unionin keskitasosta ja joilla on ohjelma SEUT-sopimuksen 126 artiklassa tarkoitettujen talouden lähentymisperusteiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 28) jäsenvaltiot sopivat, että koheesiorahasto osoittaa unionin rahoitusosuuksia sellaisille hankkeille, jotka liittyvät ympäristöön ja Euroopan laajuisiin verkkoihin jäsenvaltioissa, joiden bruttokansantuote henkeä kohti on alle 90 prosenttia unionin keskitasosta ja joilla on ohjelma SEUT-sopimuksen 126 artiklassa tarkoitettujen talouden lähentymisperusteiden toteuttamiseksi.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklassa vahvistetaan koheesiorahaston tukeen sovellettavat ehdot ja asetetaan koheesiorahastosta myönnettävän rahoitustuen ehdoksi SEUT-sopimuksen 126 artiklassa (2) tarkoitettu liiallisten julkistalouden alijäämien välttäminen. Asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää keskeyttää koheesiorahaston maksusitoumukset tuensaajajäsenvaltiolle joko kokonaan tai osittain, jos i) neuvosto on SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan (3) mukaisesti päättänyt, että kyseisellä jäsenvaltiolla on liiallinen julkistalouden alijäämä, ja ii) neuvosto on SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan (4) mukaisesti todennut, ettei kyseinen jäsenvaltio ole SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan (5) mukaisen neuvoston suosituksen johdosta toteuttanut tehokkaita toimia liiallisen julkistalouden alijäämän korjaamiseksi asetettuun määräaikaan mennessä. Tällaisen maksusitoumusten keskeyttämisen olisi tultava voimaan keskeyttämistä koskevaa päätöstä seuraavan vuoden tammikuun 1 päivästä alkaen. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklassa vahvistetaan koheesiorahaston tukeen sovellettavat ehdot ja asetetaan koheesiorahastosta myönnettävän rahoitustuen ehdoksi SEUT-sopimuksen 126 artiklassa (2) tarkoitettu liiallisten julkistalouden alijäämien välttäminen. Asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää keskeyttää koheesiorahaston maksusitoumukset tuensaajajäsenvaltiolle joko kokonaan tai osittain, jos i) neuvosto on SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan (3) mukaisesti päättänyt, että kyseisellä jäsenvaltiolla on liiallinen julkistalouden alijäämä, ja ii) neuvosto on SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan (4) mukaisesti todennut, ettei kyseinen jäsenvaltio ole SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan (5) mukaisen neuvoston suosituksen johdosta toteuttanut tehokkaita toimia liiallisen julkistalouden alijäämän korjaamiseksi asetettuun määräaikaan mennessä. Tällaisen maksusitoumusten keskeyttämisen olisi tultava voimaan keskeyttämistä koskevaa päätöstä seuraavan vuoden tammikuun 1 päivästä alkaen.

| (8) | Neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004 tekemällään päätöksellä 2004/918/EY (6) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Unkarissa on liiallinen alijäämä. Neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ensimmäisen suosituksen, 8 päivänä maaliskuuta 2005 toisen suosituksen ja 10 päivänä lokakuuta 2006 kolmannen suosituksen, jotka kaikki osoitettiin Unkarille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Neuvosto antoi 7 päivänä heinäkuuta 2009 Unkarille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neljännen suosituksensa, jäljempänä ‧7 päivänä heinäkuuta 2009 annettu neuvoston suositus‧, jonka tavoitteena oli julkistalouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen viimeistään vuonna 2011. Unkarille suositeltiin erityisesti, että se i) rajoittaisi julkisen talouden rahoitusaseman heikkenemistä vuonna 2009 varmistamalla, että hyväksytyt ja ilmoitetut korjaavat toimenpiteet toteutettaisiin tinkimättömällä tavalla, jotta päästäisiin tavoitteeseen eli 3,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen; ii) vuodesta 2010 alkaen toteuttaisi tarvittavat vakauttamistoimenpiteet tinkimättömällä tavalla, jotta varmistettaisiin rakenteellisen alijäämän jatkuva supistuminen ja kokonaisalijäämän uusi supistuminen samalla kun turvauduttaisiin yhä enemmän rakenteellisiin toimenpiteisiin julkisen talouden pysyvän kohenemisen varmistamiseksi; iii) esittäisi ja hyväksyisi oikeaan aikaan vakauttamistoimenpiteet, joita tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2011 mennessä; iv) varmistaisi kumulatiiviset 0,5 prosentin suuruiset julkisen talouden toimet suhteessa BKT:hen vuosina 2010 ja 2011; ja v) varmistaisi, että julkisen talouden velkasuhde saatetaan vakaaseen laskusuuntaan. |
| --- | --- |

(8)

Neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004 tekemällään päätöksellä 2004/918/EY (6) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Unkarissa on liiallinen alijäämä. Neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ensimmäisen suosituksen, 8 päivänä maaliskuuta 2005 toisen suosituksen ja 10 päivänä lokakuuta 2006 kolmannen suosituksen, jotka kaikki osoitettiin Unkarille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Neuvosto antoi 7 päivänä heinäkuuta 2009 Unkarille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neljännen suosituksensa, jäljempänä ‧7 päivänä heinäkuuta 2009 annettu neuvoston suositus‧, jonka tavoitteena oli julkistalouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen viimeistään vuonna 2011. Unkarille suositeltiin erityisesti, että se i) rajoittaisi julkisen talouden rahoitusaseman heikkenemistä vuonna 2009 varmistamalla, että hyväksytyt ja ilmoitetut korjaavat toimenpiteet toteutettaisiin tinkimättömällä tavalla, jotta päästäisiin tavoitteeseen eli 3,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen; ii) vuodesta 2010 alkaen toteuttaisi tarvittavat vakauttamistoimenpiteet tinkimättömällä tavalla, jotta varmistettaisiin rakenteellisen alijäämän jatkuva supistuminen ja kokonaisalijäämän uusi supistuminen samalla kun turvauduttaisiin yhä enemmän rakenteellisiin toimenpiteisiin julkisen talouden pysyvän kohenemisen varmistamiseksi; iii) esittäisi ja hyväksyisi oikeaan aikaan vakauttamistoimenpiteet, joita tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2011 mennessä; iv) varmistaisi kumulatiiviset 0,5 prosentin suuruiset julkisen talouden toimet suhteessa BKT:hen vuosina 2010 ja 2011; ja v) varmistaisi, että julkisen talouden velkasuhde saatetaan vakaaseen laskusuuntaan.

| (9) | Neuvosto hyväksyi 24 päivänä tammikuuta 2012 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti päätöksen N:o 2012/139/EU (7), jossa vahvistettiin, ettei Unkari ole toteuttanut 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia. Päätöksessä todettiin, että vaikka Unkari oli muodollisesti saavuttanut 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2011 mennessä, tämä ei perustunut rakenteelliseen ja kestävään korjaukseen. Julkisen talouden vuoden 2011 ylijäämä riippui huomattavista kertaluonteisista tuloista, joiden suuruus oli yli 10 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja tähän liittyi rakenteellisen rahoitusaseman kumulatiivinen heikkeneminen vuosina 2010 ja 2011 2,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka suosituksena oli julkisen talouden kumulatiivinen parantaminen 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen lisäksi, vaikka viranomaiset aikovatkin toteuttaa tuntuvia rakenteellisia toimenpiteitä vuonna 2012 laskien rakenteellisen alijäämän 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen saavutettaisiin ainoastaan sen ansiosta, että kertaluonteisia toimenpiteitä toteutettiin lähes 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Lisäksi vuonna 2013 alijäämän (3,25 prosenttia suhteessa BKT:hen) odotettiin jälleen kerran ylittävän SEUT-sopimuksen viitearvon siinäkin tapauksessa, että huomioon otetaan lisätoimenpiteet, joista on ilmoitettu komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteen jälkeen. Alijäämän kasvu vuonna 2013 johtuisi ennen kaikkea siitä, että väliaikaiset kertaluonteiset tulot loppuvat vähitellen suunnitelmien mukaisesti, eikä kaikkia suunniteltuja rakenneuudistuksia ole tarkennettu riittävällä tavalla. Neuvosto esitti yleisenä päätelmänä, että toimet, jotka Unkarin viranomaiset ovat SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen johdosta toteuttaneet, eivät ole olleet riittäviä. |
| --- | --- |

(9)

Neuvosto hyväksyi 24 päivänä tammikuuta 2012 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti päätöksen N:o 2012/139/EU (7), jossa vahvistettiin, ettei Unkari ole toteuttanut 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia. Päätöksessä todettiin, että vaikka Unkari oli muodollisesti saavuttanut 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2011 mennessä, tämä ei perustunut rakenteelliseen ja kestävään korjaukseen. Julkisen talouden vuoden 2011 ylijäämä riippui huomattavista kertaluonteisista tuloista, joiden suuruus oli yli 10 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja tähän liittyi rakenteellisen rahoitusaseman kumulatiivinen heikkeneminen vuosina 2010 ja 2011 2,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka suosituksena oli julkisen talouden kumulatiivinen parantaminen 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen lisäksi, vaikka viranomaiset aikovatkin toteuttaa tuntuvia rakenteellisia toimenpiteitä vuonna 2012 laskien rakenteellisen alijäämän 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen saavutettaisiin ainoastaan sen ansiosta, että kertaluonteisia toimenpiteitä toteutettiin lähes 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Lisäksi vuonna 2013 alijäämän (3,25 prosenttia suhteessa BKT:hen) odotettiin jälleen kerran ylittävän SEUT-sopimuksen viitearvon siinäkin tapauksessa, että huomioon otetaan lisätoimenpiteet, joista on ilmoitettu komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteen jälkeen. Alijäämän kasvu vuonna 2013 johtuisi ennen kaikkea siitä, että väliaikaiset kertaluonteiset tulot loppuvat vähitellen suunnitelmien mukaisesti, eikä kaikkia suunniteltuja rakenneuudistuksia ole tarkennettu riittävällä tavalla. Neuvosto esitti yleisenä päätelmänä, että toimet, jotka Unkarin viranomaiset ovat SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen johdosta toteuttaneet, eivät ole olleet riittäviä.

| (10) | Näin ollen asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetut kaksi ehtoa täyttyvät Unkarin tapauksessa. Neuvosto voi siis komission ehdotuksesta keskeyttää koheesiorahaston maksusitoumukset joko kokonaan tai osittain 1 päivästä tammikuuta 2013. Keskeytettävien maksusitoumusten määrää koskevassa päätöksessä olisi varmistettava, että keskeyttäminen on sekä tuloksellista että oikeasuhtaista, ja samalla olisi otettava huomioon Euroopan unionin vallitseva yleinen taloudellinen tilanne ja siihen suhteutettu koheesiorahaston merkitys kyseisen jäsenvaltion taloudelle. Jos asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklan 1 kohtaa sovelletaan ensimmäisen kerran johonkin jäsenvaltioon, on näin ollen aiheellista vahvistaa määräksi 50 prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle vuodeksi 2013 osoitetuista koheesiovaroista, ilman että ylitetään 0,5 prosentin enimmäistasoa komission yksiköiden ennusteen mukaisesta kyseisen jäsenvaltion nimellisestä BKT:sta. |
| --- | --- |

(10)

Näin ollen asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetut kaksi ehtoa täyttyvät Unkarin tapauksessa. Neuvosto voi siis komission ehdotuksesta keskeyttää koheesiorahaston maksusitoumukset joko kokonaan tai osittain 1 päivästä tammikuuta 2013. Keskeytettävien maksusitoumusten määrää koskevassa päätöksessä olisi varmistettava, että keskeyttäminen on sekä tuloksellista että oikeasuhtaista, ja samalla olisi otettava huomioon Euroopan unionin vallitseva yleinen taloudellinen tilanne ja siihen suhteutettu koheesiorahaston merkitys kyseisen jäsenvaltion taloudelle. Jos asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklan 1 kohtaa sovelletaan ensimmäisen kerran johonkin jäsenvaltioon, on näin ollen aiheellista vahvistaa määräksi 50 prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle vuodeksi 2013 osoitetuista koheesiovaroista, ilman että ylitetään 0,5 prosentin enimmäistasoa komission yksiköiden ennusteen mukaisesta kyseisen jäsenvaltion nimellisestä BKT:sta.

| (11) | Koska keskeyttäminen koskee ainoastaan maksusitoumuksia, keskeyttämishetkellä jo käynnistettyjen liikenne- tai ympäristöhankkeiden toteutus tai tehtyjen maksusitoumusten täytäntöönpano ei vaarannu, jos tarvittavat korjaavat toimet toteutetaan viipymättä. Kun maksusitoumusten keskeyttäminen alkaa seuraavasta vuodesta, käynnissä olevien hankkeiden toteutukseen ei kohdistu vaikutuksia pitemmällä ajanjaksolla, jolloin viranomaisille jää riittävästi aikaa ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla palautettaisiin kestävää kasvua ja työllisyyttä edistävät makrotaloudelliset ja julkistaloudelliset olosuhteet. |
| --- | --- |

(11)

Koska keskeyttäminen koskee ainoastaan maksusitoumuksia, keskeyttämishetkellä jo käynnistettyjen liikenne- tai ympäristöhankkeiden toteutus tai tehtyjen maksusitoumusten täytäntöönpano ei vaarannu, jos tarvittavat korjaavat toimet toteutetaan viipymättä. Kun maksusitoumusten keskeyttäminen alkaa seuraavasta vuodesta, käynnissä olevien hankkeiden toteutukseen ei kohdistu vaikutuksia pitemmällä ajanjaksolla, jolloin viranomaisille jää riittävästi aikaa ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla palautettaisiin kestävää kasvua ja työllisyyttä edistävät makrotaloudelliset ja julkistaloudelliset olosuhteet.

| (12) | Jos neuvosto viimeistään 22 päivänä kesäkuuta 2012 tai myöhempänä ajankohtana toteaa asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että Unkari on toteuttanut tarvittavat korjaavat toimet, se päättää viipymättä lopettaa kyseessä olevien maksusitoumusten keskeyttämisen, |
| --- | --- |

(12)

Jos neuvosto viimeistään 22 päivänä kesäkuuta 2012 tai myöhempänä ajankohtana toteaa asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että Unkari on toteuttanut tarvittavat korjaavat toimet, se päättää viipymättä lopettaa kyseessä olevien maksusitoumusten keskeyttämisen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Keskeytetään koheesiorahaston maksusitoumukset Unkarille 495 184 000 euron osalta (käypinä hintoina) 1 päivästä tammikuuta 2013.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Unkarille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. VESTAGER

---

(1)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 79.

1

(2)  Korvaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklassa.

2

(3)  Korvaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklassa.

3

(4)  Korvaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklassa.

4

(5)  Korvaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 1084/2006 4 artiklassa.

5

(6)  EUVL L 389, 30.12.2004, s. 27.

6

(7)  EUVL L 66, 6.3.2012, s. 6.

7

---

| 17.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 78/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 78/21

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 7 päivänä joulukuuta 2011,

Kreikassa maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaavan viraston (ELGA) vuosina 2008 ja 2009 maksamista korvauksista

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7260)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/157/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komission saatua lehdistöltä tietoja 425 miljoonan euron suuruisista korvauksista, jotka Kreikan maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaava virasto, jäljempänä ’ELGA’, aikoi maksaa maataloustuotteiden tuottajien Kreikassa tammikuussa 2009 järjestämien suurten mielenosoitusten seurauksena kompensoidakseen epäsuotuisten sääolojen vuonna 2008 aiheuttamia tulonmenetyksiä, pidettiin 4 päivänä helmikuuta 2009 komission ja Kreikan viranomaisten kahdenvälinen kokous. Kokouksen jälkeen Kreikan pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti 9 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä tietoja kyseisestä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(1)

Komission saatua lehdistöltä tietoja 425 miljoonan euron suuruisista korvauksista, jotka Kreikan maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaava virasto, jäljempänä ’ELGA’, aikoi maksaa maataloustuotteiden tuottajien Kreikassa tammikuussa 2009 järjestämien suurten mielenosoitusten seurauksena kompensoidakseen epäsuotuisten sääolojen vuonna 2008 aiheuttamia tulonmenetyksiä, pidettiin 4 päivänä helmikuuta 2009 komission ja Kreikan viranomaisten kahdenvälinen kokous. Kokouksen jälkeen Kreikan pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti 9 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä tietoja kyseisestä toimenpiteestä.

| (2) | Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Kreikan viranomaiset vastasivat 20 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä komissiolle, että ELGA oli ottanut lainan kyseisen 425 miljoonan euron suuruisen korvauksen maksamiseksi ja lisäksi toisen 444 miljoonan euron suuruisen lainan, jonka pääosa oli tarkoitettu korvausten maksamiseksi vuoden 2008 aikana vahingoista, joita kasvintuotannolle ja kotieläinkannalle oli aiheutunut ELGA:n kattamien syiden vuoksi. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Kreikan viranomaiset vastasivat 20 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä komissiolle, että ELGA oli ottanut lainan kyseisen 425 miljoonan euron suuruisen korvauksen maksamiseksi ja lisäksi toisen 444 miljoonan euron suuruisen lainan, jonka pääosa oli tarkoitettu korvausten maksamiseksi vuoden 2008 aikana vahingoista, joita kasvintuotannolle ja kotieläinkannalle oli aiheutunut ELGA:n kattamien syiden vuoksi.

| (3) | Komission yksiköt pyysivät lisätietoja 4 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Kreikan viranomaiset vastasivat komissiolle 16 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komission yksiköt olivat ilmoittaneet Kreikan viranomaisille 13 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, että vuodeksi 2009 suunniteltu 425 miljoonan euron suuruinen korvaustoimenpide oli kirjattu oletusasiana viitenumerolla CP 196/2009 ja että vuonna 2008 maksettuja 444 miljoonan euron suuruisia korvauksia koskeva toimenpide oli katsottu ELGA:n kattamista syistä johtuneista vahingoista maksettujen korvausten osalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (2) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetuksi sääntöjenvastaiseksi tueksi, joka oli kirjattu viitenumerolla NN 39/09. |
| --- | --- |

(3)

Komission yksiköt pyysivät lisätietoja 4 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Kreikan viranomaiset vastasivat komissiolle 16 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komission yksiköt olivat ilmoittaneet Kreikan viranomaisille 13 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, että vuodeksi 2009 suunniteltu 425 miljoonan euron suuruinen korvaustoimenpide oli kirjattu oletusasiana viitenumerolla CP 196/2009 ja että vuonna 2008 maksettuja 444 miljoonan euron suuruisia korvauksia koskeva toimenpide oli katsottu ELGA:n kattamista syistä johtuneista vahingoista maksettujen korvausten osalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (2) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetuksi sääntöjenvastaiseksi tueksi, joka oli kirjattu viitenumerolla NN 39/09.

| (4) | Kreikan viranomaisten 18 päivänä elokuuta 2009 päivätyn vastauskirjeen jälkeen komission yksiköt pyysivät lisätietoja 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Lisäksi komissio ilmoitti edellä mainitulla kirjeellä Kreikan viranomaisille, että näiden toimitettua tietoja, joiden mukaan vuotta 2009 koskevat 425 miljoonan euron suuruiset korvaukset oli maksettu kyseisille maanviljelijöille, myös nämä korvaukset oli katsottu asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetuksi sääntöjenvastaiseksi tueksi, joka oli kirjattu viitenumerolla NN 39/09. |
| --- | --- |

(4)

Kreikan viranomaisten 18 päivänä elokuuta 2009 päivätyn vastauskirjeen jälkeen komission yksiköt pyysivät lisätietoja 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Lisäksi komissio ilmoitti edellä mainitulla kirjeellä Kreikan viranomaisille, että näiden toimitettua tietoja, joiden mukaan vuotta 2009 koskevat 425 miljoonan euron suuruiset korvaukset oli maksettu kyseisille maanviljelijöille, myös nämä korvaukset oli katsottu asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetuksi sääntöjenvastaiseksi tueksi, joka oli kirjattu viitenumerolla NN 39/09.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 20 päivänä maaliskuuta 2010Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Komissio vastaanotti kolmansilta huomautuksia, jotka lähetettiin Kreikan viranomaisille 6 päivänä toukokuuta 2010. Kreikan viranomaiset lähettivät 21 päivänä heinäkuuta 2010 huomautuksensa kolmansien esittämistä kommenteista. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 20 päivänä maaliskuuta 2010Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Komissio vastaanotti kolmansilta huomautuksia, jotka lähetettiin Kreikan viranomaisille 6 päivänä toukokuuta 2010. Kreikan viranomaiset lähettivät 21 päivänä heinäkuuta 2010 huomautuksensa kolmansien esittämistä kommenteista.

| (6) | Kreikan viranomaiset toimittivat kyseisistä tuista lisätietoja 4 päivänä kesäkuuta 2010, 10 päivänä syyskuuta 2010 ja 14 päivänä syyskuuta 2010. Komissio pyysi lisätietoja 17 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Kreikan viranomaiset vastasivat pyyntöön 9 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Kreikan viranomaiset toimittivat kyseisistä tuista lisätietoja 4 päivänä kesäkuuta 2010, 10 päivänä syyskuuta 2010 ja 14 päivänä syyskuuta 2010. Komissio pyysi lisätietoja 17 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Kreikan viranomaiset vastasivat pyyntöön 9 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Kreikan viranomaisten pyynnöstä järjestettiin 31 päivänä maaliskuuta 2011 kahdenvälinen kokous komission yksiköiden kanssa. Kokouksen jälkeen Kreikan viranomaiset lähettivät lisätietoja 11 päivänä toukokuuta 2011 ja 12 päivänä heinäkuuta 2011. Kreikan viranomaisten pyynnöstä järjestettiin 11 päivänä marraskuuta 2011 toinen kahdenvälinen kokous komission yksiköiden kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Kreikan viranomaisten pyynnöstä järjestettiin 31 päivänä maaliskuuta 2011 kahdenvälinen kokous komission yksiköiden kanssa. Kokouksen jälkeen Kreikan viranomaiset lähettivät lisätietoja 11 päivänä toukokuuta 2011 ja 12 päivänä heinäkuuta 2011. Kreikan viranomaisten pyynnöstä järjestettiin 11 päivänä marraskuuta 2011 toinen kahdenvälinen kokous komission yksiköiden kanssa.

II   KUVAUS

| (8) | Kreikan maatalousvakuutuslaitoksen organisaatiosta ja toiminnasta sekä muista määräyksistä annetulla lailla nro 1790/1988 (5), jäljempänä ’laki 1790/1988’, perustettiin ”Kreikan maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaava virasto” -niminen laitos (ELGA). ELGA on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka on kokonaan valtion omistuksessa. Edellä mainitun lain 12 §:n mukaisesti se on maatalousministeriön valvonnassa. ELGA hallinnoi budjettikohtia, jotka on kirjattu sen talousarvioon sen hallintoneuvoston päätösten mukaisesti. Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään maatalousministeriön päätöksellä. ELGA:n tehtävänä on muun muassa maatilojen kasvin- ja kotieläintuotannon sekä kasvi- ja eläinkannan vakuuttaminen luonnonuhkista johtuvien vahinkojen varalta. |
| --- | --- |

(8)

Kreikan maatalousvakuutuslaitoksen organisaatiosta ja toiminnasta sekä muista määräyksistä annetulla lailla nro 1790/1988 (5), jäljempänä ’laki 1790/1988’, perustettiin ”Kreikan maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaava virasto” -niminen laitos (ELGA). ELGA on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka on kokonaan valtion omistuksessa. Edellä mainitun lain 12 §:n mukaisesti se on maatalousministeriön valvonnassa. ELGA hallinnoi budjettikohtia, jotka on kirjattu sen talousarvioon sen hallintoneuvoston päätösten mukaisesti. Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään maatalousministeriön päätöksellä. ELGA:n tehtävänä on muun muassa maatilojen kasvin- ja kotieläintuotannon sekä kasvi- ja eläinkannan vakuuttaminen luonnonuhkista johtuvien vahinkojen varalta.

| (9) | Lain 1790/1988 3 a §:n (6) mukaisesti ELGA:n vakuutusjärjestelmä on pakollinen ja kattaa luonnonuhat, erityisesti tulvista, myrskyistä, hallasta ja liiallisesta kylmyydestä, lumesta, raekuuroista, kuumuudesta ja auringon säteilystä, rankkasateista tai vuodenaikaan nähden odottamattomista sateista, kuivuudesta, kasviviljelmien entomologisista ja kasvitaudeista, eläintaudeista, ukkosen aiheuttamista tulipaloista, maanjäristyksistä sekä meren aiheuttamista uhista aiheutuneet vahingot, villieläinten kasvintuotannolle aiheuttamat vahingot sekä eräät nautakarjan, lampaiden ja vuohien taudit. |
| --- | --- |

(9)

Lain 1790/1988 3 a §:n (6) mukaisesti ELGA:n vakuutusjärjestelmä on pakollinen ja kattaa luonnonuhat, erityisesti tulvista, myrskyistä, hallasta ja liiallisesta kylmyydestä, lumesta, raekuuroista, kuumuudesta ja auringon säteilystä, rankkasateista tai vuodenaikaan nähden odottamattomista sateista, kuivuudesta, kasviviljelmien entomologisista ja kasvitaudeista, eläintaudeista, ukkosen aiheuttamista tulipaloista, maanjäristyksistä sekä meren aiheuttamista uhista aiheutuneet vahingot, villieläinten kasvintuotannolle aiheuttamat vahingot sekä eräät nautakarjan, lampaiden ja vuohien taudit.

| (10) | Lain 1790/1988 5 a §:n (7) mukaan maataloustuotteiden tuottajien, jotka kuuluvat johdanto-osan 9 kappaleessa kuvaillun vakuutusjärjestelmän piiriin, on maksettava ELGA:lle erityinen vakuutusmaksu. Kyse on lainsäätäjän asettamasta maksusta, joka kohdistuu kotimaisten maataloustuotteiden myyntiin ja ostoihin ja josta saatavat tulot ohjataan ELGA:lle, jonka tehtävänä on ehkäistä ja korvata luonnonuhkien maatiloille aiheuttamia vahinkoja. |
| --- | --- |

(10)

Lain 1790/1988 5 a §:n (7) mukaan maataloustuotteiden tuottajien, jotka kuuluvat johdanto-osan 9 kappaleessa kuvaillun vakuutusjärjestelmän piiriin, on maksettava ELGA:lle erityinen vakuutusmaksu. Kyse on lainsäätäjän asettamasta maksusta, joka kohdistuu kotimaisten maataloustuotteiden myyntiin ja ostoihin ja josta saatavat tulot ohjataan ELGA:lle, jonka tehtävänä on ehkäistä ja korvata luonnonuhkien maatiloille aiheuttamia vahinkoja.

| (11) | Lain 1790/1988 5 a §:n mukaisesti kasviperäisten tuotteiden erityinen vakuutusmaksu on 3 prosenttia ja eläinperäisten tuotteiden 0,5 prosenttia (8). Toimivaltaiset ministerit vahvistavat nämä maksuprosentit ELGA:n maatalousministerille tekemän ehdotuksen perusteella. ELGA:n erityisestä vakuutusmaksusta saamat tulot, jotka veroviranomaiset perivät, sisältyvät valtion talousarvioon valtion tuloina ja ne kirjataan erityisen tulo-otsakkeen alle. Kyseiset tulot maksetaan ELGA:lle myöntämällä maatalousministeriön (nykyinen maaseudun kehittämisestä ja elintarvikkeista vastaava ministeriö) talousarviosta vuosittain tulojen suuruinen määräraha kyseiselle ministeriölle tehdyn ehdotuksen perusteella. ELGA ei vaikuta muulla tavoin maksun määrään tai korvausten suuruuteen. |
| --- | --- |

(11)

Lain 1790/1988 5 a §:n mukaisesti kasviperäisten tuotteiden erityinen vakuutusmaksu on 3 prosenttia ja eläinperäisten tuotteiden 0,5 prosenttia (8). Toimivaltaiset ministerit vahvistavat nämä maksuprosentit ELGA:n maatalousministerille tekemän ehdotuksen perusteella. ELGA:n erityisestä vakuutusmaksusta saamat tulot, jotka veroviranomaiset perivät, sisältyvät valtion talousarvioon valtion tuloina ja ne kirjataan erityisen tulo-otsakkeen alle. Kyseiset tulot maksetaan ELGA:lle myöntämällä maatalousministeriön (nykyinen maaseudun kehittämisestä ja elintarvikkeista vastaava ministeriö) talousarviosta vuosittain tulojen suuruinen määräraha kyseiselle ministeriölle tehdyn ehdotuksen perusteella. ELGA ei vaikuta muulla tavoin maksun määrään tai korvausten suuruuteen.

| (12) | ELGA:n vakuutus kattaa luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka ovat maatalous-, karjatalous-, siipikarja-, mehiläis-, kalastus-, vesiviljely-yritysten tai vastaavien yritysten omistajia tai tätä liiketoimintaa harjoittavia yrittäjiä. ELGA:n tulot tulevat erityisestä vakuutusmaksusta kertyvistä tuloista. Lisäksi ELGA:n toimivalta kattaa lain nro 3147/2003 mukaisesti myös tukien maksaminen suunnitteluohjelmista äärimmäisissä tapauksissa, jotka liittyvät korvausten maksamiseen luonnonmullistusten, poikkeuksellisten tapahtumien tai tiettyjen epäsuotuisten sääolojen kasvikunnalle ja käyttöomaisuudelle aiheuttamista vahingoista. Tuet rahoitetaan valtion varoin tai lainavaroin. Ohjelmat koskevat komission päätöksillä hyväksyttäviä valtiontukia. |
| --- | --- |

(12)

ELGA:n vakuutus kattaa luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka ovat maatalous-, karjatalous-, siipikarja-, mehiläis-, kalastus-, vesiviljely-yritysten tai vastaavien yritysten omistajia tai tätä liiketoimintaa harjoittavia yrittäjiä. ELGA:n tulot tulevat erityisestä vakuutusmaksusta kertyvistä tuloista. Lisäksi ELGA:n toimivalta kattaa lain nro 3147/2003 mukaisesti myös tukien maksaminen suunnitteluohjelmista äärimmäisissä tapauksissa, jotka liittyvät korvausten maksamiseen luonnonmullistusten, poikkeuksellisten tapahtumien tai tiettyjen epäsuotuisten sääolojen kasvikunnalle ja käyttöomaisuudelle aiheuttamista vahingoista. Tuet rahoitetaan valtion varoin tai lainavaroin. Ohjelmat koskevat komission päätöksillä hyväksyttäviä valtiontukia.

| (13) | Talousministerin ja maaseudun kehittämisestä vastaavan ministerin 30 päivänä tammikuuta 2009 antamalla päätöksellä nro 262037, jäljempänä ’ministeriöiden yhteinen päätös’, vahvistettiin 425 miljoonan euron suuruisten korvausten maksaminen poikkeuksellisesti vuonna 2008 aiheutuneista vahingoista. Ministeriöiden välisen määräyksen mukaan ELGA maksaisi kyseiset korvaukset tiettyjen määräyksessä mainittujen kasviviljelmien tuotannon vähennyttyä viljelykaudella 2008 epäsuotuisten sääolojen kuten kuivuuden, kuumuuden, sateiden sekä entomologisten tautien ja kasvitautien vuoksi. Vahinkoja aiheutui manteli-, kirsikka- ja aprikoosipuuviljelmillä, tiettyjen persikkapuulajikkeiden viljelmillä, luumu-, päärynä- ja omenapuuviljelmillä, parsaviljelmillä, itämaisen tupakan viljelmillä sekä peruna-, puuvilla-, oliivi- ja viljaviljelmillä. |
| --- | --- |

(13)

Talousministerin ja maaseudun kehittämisestä vastaavan ministerin 30 päivänä tammikuuta 2009 antamalla päätöksellä nro 262037, jäljempänä ’ministeriöiden yhteinen päätös’, vahvistettiin 425 miljoonan euron suuruisten korvausten maksaminen poikkeuksellisesti vuonna 2008 aiheutuneista vahingoista. Ministeriöiden välisen määräyksen mukaan ELGA maksaisi kyseiset korvaukset tiettyjen määräyksessä mainittujen kasviviljelmien tuotannon vähennyttyä viljelykaudella 2008 epäsuotuisten sääolojen kuten kuivuuden, kuumuuden, sateiden sekä entomologisten tautien ja kasvitautien vuoksi. Vahinkoja aiheutui manteli-, kirsikka- ja aprikoosipuuviljelmillä, tiettyjen persikkapuulajikkeiden viljelmillä, luumu-, päärynä- ja omenapuuviljelmillä, parsaviljelmillä, itämaisen tupakan viljelmillä sekä peruna-, puuvilla-, oliivi- ja viljaviljelmillä.

| (14) | Kreikan viranomaisten antamien tietojen mukaan korvaustason määrityksessä on otettu tuotannon supistumisen lisäksi myös tiettyjen viljelmien (viljat ja puuvilla) tuotannon laadun heikkeneminen. Tuotannon supistuminen tai heikentynyt laatu johtuivat sääilmiöiden ja kasvitautien yhteisvaikutuksista, jotka aiheutuivat kyseisillä viljelmillä vuoden aikana vallinneista huonoista sääoloista. |
| --- | --- |

(14)

Kreikan viranomaisten antamien tietojen mukaan korvaustason määrityksessä on otettu tuotannon supistumisen lisäksi myös tiettyjen viljelmien (viljat ja puuvilla) tuotannon laadun heikkeneminen. Tuotannon supistuminen tai heikentynyt laatu johtuivat sääilmiöiden ja kasvitautien yhteisvaikutuksista, jotka aiheutuivat kyseisillä viljelmillä vuoden aikana vallinneista huonoista sääoloista.

| (15) | Maksaakseen kyseiset korvaukset ELGA otti 425 000 000 euron suuruisen pankkilainan. Laina maksetaan takaisin kymmenen vuoden aikana (2010–2019). Kolmen ensimmäisen vuoden aikana (2010–2012) lainasta peritään korkoja ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 28 513 250 euroa vuodessa, ja seitsemän seuraavan vuoden aikana (2013–2019) korkoja, lyhennyksiä ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 89 227 536 euroa vuonna 2013, 85 087 786 euroa vuonna 2014, 81 025 536 euroa vuonna 2015, 76 963 286 euroa vuonna 2016, 72 901 036 euroa vuonna 2017, 68 838 786 euroa vuonna 2018 ja 64 776 536 euroa vuonna 2019. ELGA otti lainan Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin. |
| --- | --- |

(15)

Maksaakseen kyseiset korvaukset ELGA otti 425 000 000 euron suuruisen pankkilainan. Laina maksetaan takaisin kymmenen vuoden aikana (2010–2019). Kolmen ensimmäisen vuoden aikana (2010–2012) lainasta peritään korkoja ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 28 513 250 euroa vuodessa, ja seitsemän seuraavan vuoden aikana (2013–2019) korkoja, lyhennyksiä ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 89 227 536 euroa vuonna 2013, 85 087 786 euroa vuonna 2014, 81 025 536 euroa vuonna 2015, 76 963 286 euroa vuonna 2016, 72 901 036 euroa vuonna 2017, 68 838 786 euroa vuonna 2018 ja 64 776 536 euroa vuonna 2019. ELGA otti lainan Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin.

| (16) | Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan ELGA maksoi vuonna 2008 vakuutuksen kattamista vahingoista 386 986 648 euron suuruiset korvaukset. Tämä summa katettiin 88 353 000 euron suuruisilla vakuutusmaksuilla ja 444 miljoonan euron suuruisella lainalla. |
| --- | --- |

(16)

Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan ELGA maksoi vuonna 2008 vakuutuksen kattamista vahingoista 386 986 648 euron suuruiset korvaukset. Tämä summa katettiin 88 353 000 euron suuruisilla vakuutusmaksuilla ja 444 miljoonan euron suuruisella lainalla.

| (17) | ELGA otti 444 miljoonan euron suuruisen pankkilainan Kreikan lain nro 3074/2002 13 §:n ja lain nro 3147/2003 28 §:n 17 momentin nojalla. Laina maksetaan takaisin kymmenen vuoden aikana (2009–2018). Kolmen ensimmäisen vuoden aikana (2009–2011) lainasta peritään korkoja ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 23 709 600 euroa vuodessa, ja seitsemän seuraavan vuoden aikana (2012–2018) korkoja, lyhennyksiä ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 87 138 171 euroa vuonna 2012, 83 789 143 euroa vuonna 2013, 80 395 714 euroa vuonna 2014, 77 002 286 euroa vuonna 2015, 73 608 857 euroa vuonna 2016, 70 215 429 euroa vuonna 2017 ja 66 822 000 euroa vuonna 2018. ELGA otti lainan Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin. |
| --- | --- |

(17)

ELGA otti 444 miljoonan euron suuruisen pankkilainan Kreikan lain nro 3074/2002 13 §:n ja lain nro 3147/2003 28 §:n 17 momentin nojalla. Laina maksetaan takaisin kymmenen vuoden aikana (2009–2018). Kolmen ensimmäisen vuoden aikana (2009–2011) lainasta peritään korkoja ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 23 709 600 euroa vuodessa, ja seitsemän seuraavan vuoden aikana (2012–2018) korkoja, lyhennyksiä ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 87 138 171 euroa vuonna 2012, 83 789 143 euroa vuonna 2013, 80 395 714 euroa vuonna 2014, 77 002 286 euroa vuonna 2015, 73 608 857 euroa vuonna 2016, 70 215 429 euroa vuonna 2017 ja 66 822 000 euroa vuonna 2018. ELGA otti lainan Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin.

| (18) | Toisesta 145 366 352 euron suuruisesta lainaosuudesta myönnettiin valtiontukia, jotka oli hyväksytty komission päätöksillä maksettaviksi suunnitteluohjelmista vuosien 2006 ja 2007 tulipalojen aiheuttamissa äärimmäisissä tapauksissa. Tämä päätös ei koske kyseisestä osaa ELGA:n tuloista. |
| --- | --- |

(18)

Toisesta 145 366 352 euron suuruisesta lainaosuudesta myönnettiin valtiontukia, jotka oli hyväksytty komission päätöksillä maksettaviksi suunnitteluohjelmista vuosien 2006 ja 2007 tulipalojen aiheuttamissa äärimmäisissä tapauksissa. Tämä päätös ei koske kyseisestä osaa ELGA:n tuloista.

III   KOMISSION ESITTÄMÄT EPÄILYT TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN YHTEYDESSÄ

1.   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea koskevat epäilyt

| (19) | Valtion varoista myönnetyt toimenpiteet: Komissio katsoi, että tämä edellytys täyttyi tässä tapauksessa, koska Kreikan kansallisessa lainsäädännössä (ks. johdanto-osan 11 kappale) säädetään selkeästi, että ELGA:n suorittamat korvaukset rahoitetaan valtion varoista ja että ne ovat valtion korvauksia. |
| --- | --- |

(19)

Valtion varoista myönnetyt toimenpiteet: Komissio katsoi, että tämä edellytys täyttyi tässä tapauksessa, koska Kreikan kansallisessa lainsäädännössä (ks. johdanto-osan 11 kappale) säädetään selkeästi, että ELGA:n suorittamat korvaukset rahoitetaan valtion varoista ja että ne ovat valtion korvauksia.

| (20) | Ennen menettelyn aloittamista toimitetuissa lisätiedoissa Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että ne aikoivat korottaa erityisen vakuutusmaksun prosenttiosuutta ELGA:n tulojen kasvattamiseksi. ELGA:n tulojen kasvusta annettujen tietojen perusteella ei kuitenkaan voitu tässä menettelyvaiheessa päätellä selkeästi, että tulojen kasvu riittäisi kyseisten lainojen takaisinmaksuun ja tuottajille kyseisinä vuosina maksettavien korvausten maksuun. Sen vuoksi ei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että kyseiset toimenpiteet rahoitettaisiin myös muista ELGA:n käytettävissä olevista valtion varoista. |
| --- | --- |

(20)

Ennen menettelyn aloittamista toimitetuissa lisätiedoissa Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että ne aikoivat korottaa erityisen vakuutusmaksun prosenttiosuutta ELGA:n tulojen kasvattamiseksi. ELGA:n tulojen kasvusta annettujen tietojen perusteella ei kuitenkaan voitu tässä menettelyvaiheessa päätellä selkeästi, että tulojen kasvu riittäisi kyseisten lainojen takaisinmaksuun ja tuottajille kyseisinä vuosina maksettavien korvausten maksuun. Sen vuoksi ei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että kyseiset toimenpiteet rahoitettaisiin myös muista ELGA:n käytettävissä olevista valtion varoista.

| (21) | Toimenpiteet vaikuttavat kauppaan ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua: Korvaukset, jotka ELGA maksoin vuonna 2008 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, koskivat useita kreikkalaisia kasvi- ja eläinperäisiä tuotteita ja vuonna 2009 maksetut korvaukset useita kasviviljelmiä (katso johdanto-osan 13 kappale). Sen vuoksi komissio totesi menettelyn aloittamisen yhteydessä, että kyseiset korvaukset suosivat paikallisia tuottajia verrattuna unionin muihin tuottajiin, jotka eivät saa samanlaista tukea. Maatalousalalla käydään kilpailua unionin tasolla, ja sen vuoksi kaikki jossakin jäsenvaltiossa tuotannon hyväksi toteutetut toimenpiteet vaikuttavat siihen. Sen vuoksi kyseiset korvaukset voivat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(21)

Toimenpiteet vaikuttavat kauppaan ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua: Korvaukset, jotka ELGA maksoin vuonna 2008 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, koskivat useita kreikkalaisia kasvi- ja eläinperäisiä tuotteita ja vuonna 2009 maksetut korvaukset useita kasviviljelmiä (katso johdanto-osan 13 kappale). Sen vuoksi komissio totesi menettelyn aloittamisen yhteydessä, että kyseiset korvaukset suosivat paikallisia tuottajia verrattuna unionin muihin tuottajiin, jotka eivät saa samanlaista tukea. Maatalousalalla käydään kilpailua unionin tasolla, ja sen vuoksi kaikki jossakin jäsenvaltiossa tuotannon hyväksi toteutetut toimenpiteet vaikuttavat siihen. Sen vuoksi kyseiset korvaukset voivat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (22) | Joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja suosivat toimenpiteet: Pohdittaessa kysymystä siitä, antoivatko maksut, jotka ELGA suoritti luonnonuhkia koskevasta pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, valikoivan edun, komissio katsoo tässä vaiheessa, että toimenpiteen valikoivuus johtuu siitä, että ELGA:n maksamat korvaukset oli rajattu tiettyihin maataloustuotantoihin.
  Komission näkemyksen mukaan voitaisiin katsoa, että maatalousalan erityispiirteet ja sen erityisen suuri riippuvuus tietyistä sääoloista sekä sen haavoittuvuus Kreikan luonnonuhkiin nähden aiheuttavat sen, että Kreikalla on välttämättä oltava valtiollinen järjestelmä, joka turvaa korvausten vähimmäistason yhteisvastuun periaatteen perusteella. Siltä osin kuin ELGA:n pakollisesta vakuutusjärjestelmästä maksamat korvaukset rahoitetaan erityisistä vakuutusmaksuista kertyvillä tuloilla, komissio on katsonut, etteivät ne aiheuta tuensaajille perusteetonta etua.
  Tällainen järjestelmän logiikkaan ja luonteeseen pohjautuva perustelu ei kuitenkaan voi kattaa Kreikan valtion lisärahoitustukea kyseisen järjestelmän osalta (pakollisista vakuutusmaksuista kertyvien tulojen lisäksi). Komissiolla ei ollut tutkintamenettelyn aloittamisen aikaan riittävää näyttöä siitä, että tilanne oli tämä. Komissio epäili erityisesti sitä, oliko kyseiset toimenpiteet rahoitettu ilman valtion lisätukea. |
| --- | --- |

(22)

Joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja suosivat toimenpiteet: Pohdittaessa kysymystä siitä, antoivatko maksut, jotka ELGA suoritti luonnonuhkia koskevasta pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, valikoivan edun, komissio katsoo tässä vaiheessa, että toimenpiteen valikoivuus johtuu siitä, että ELGA:n maksamat korvaukset oli rajattu tiettyihin maataloustuotantoihin.

Komission näkemyksen mukaan voitaisiin katsoa, että maatalousalan erityispiirteet ja sen erityisen suuri riippuvuus tietyistä sääoloista sekä sen haavoittuvuus Kreikan luonnonuhkiin nähden aiheuttavat sen, että Kreikalla on välttämättä oltava valtiollinen järjestelmä, joka turvaa korvausten vähimmäistason yhteisvastuun periaatteen perusteella. Siltä osin kuin ELGA:n pakollisesta vakuutusjärjestelmästä maksamat korvaukset rahoitetaan erityisistä vakuutusmaksuista kertyvillä tuloilla, komissio on katsonut, etteivät ne aiheuta tuensaajille perusteetonta etua.

Tällainen järjestelmän logiikkaan ja luonteeseen pohjautuva perustelu ei kuitenkaan voi kattaa Kreikan valtion lisärahoitustukea kyseisen järjestelmän osalta (pakollisista vakuutusmaksuista kertyvien tulojen lisäksi). Komissiolla ei ollut tutkintamenettelyn aloittamisen aikaan riittävää näyttöä siitä, että tilanne oli tämä. Komissio epäili erityisesti sitä, oliko kyseiset toimenpiteet rahoitettu ilman valtion lisätukea.

| (23) | Näistä syistä komissio oli päätellyt menettelyn aloittamisen aikaan, ettei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että ELGA:n vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä maksamat korvaukset kuuluvat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja ovat valtiontukia. |
| --- | --- |

(23)

Näistä syistä komissio oli päätellyt menettelyn aloittamisen aikaan, ettei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että ELGA:n vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä maksamat korvaukset kuuluvat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja ovat valtiontukia.

2.   Toimenpiteiden katsominen sääntöjenvastaisiksi tuiksi

| (24) | Komissio on katsonut, että koska tuet on myönnetty ja maksettu ilmoittamatta siitä ennakolta, kyse on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetuista sääntöjenvastaisista tuista. |
| --- | --- |

(24)

Komissio on katsonut, että koska tuet on myönnetty ja maksettu ilmoittamatta siitä ennakolta, kyse on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetuista sääntöjenvastaisista tuista.

3.   Alustava arviointi tukien soveltuvuudesta sisämarkkinoille

| (25) | Koska Kreikan viranomaiset olivat katsoneet, etteivät kyseiset toimenpiteet ole valtiontukia, komissiolla ei ollut käytettävissään menettelyn aloittamisen aikaan tietoja, jotka se olisi tarvinnut voidakseen arvioida, olivatko tuet niiden myöntämisen aikaan eli vuosina 2008 ja 2009 sovellettavien säännösten ja määräysten mukaisia. Tässä tapauksessa on kyse maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevista suuntaviivoista vuosiksi 2007–2013 (9), jäljempänä ’suuntaviivat’, ja erityisesti niiden V.B luvusta, jossa tarkastellaan maataloustuotannolle tai maatalouden tuotantovälineille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi myönnettäviä tukia. |
| --- | --- |

(25)

Koska Kreikan viranomaiset olivat katsoneet, etteivät kyseiset toimenpiteet ole valtiontukia, komissiolla ei ollut käytettävissään menettelyn aloittamisen aikaan tietoja, jotka se olisi tarvinnut voidakseen arvioida, olivatko tuet niiden myöntämisen aikaan eli vuosina 2008 ja 2009 sovellettavien säännösten ja määräysten mukaisia. Tässä tapauksessa on kyse maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevista suuntaviivoista vuosiksi 2007–2013 (9), jäljempänä ’suuntaviivat’, ja erityisesti niiden V.B luvusta, jossa tarkastellaan maataloustuotannolle tai maatalouden tuotantovälineille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi myönnettäviä tukia.

| (26) | Toimitettujen tietojen perusteella näyttää siltä, että suurimmalle osalle kyseisistä viljelmistä tarkoitetuilla korvauksilla kompensoitiin vahinkoja, jotka ylittivät 30 prosentin vähimmäiskynnysarvon, kun otetaan huomioon tuotannon supistukset tai tiettyjen tuotantojen laadun heikkeneminen kyseisen vuoden aikana. Tämä johtui useammasta kuin yhdestä epäsuotuisasta sääilmiöstä ja joidenkin viljelmien tapauksessa myös kasvitaudeista. Kreikan viranomaisten toimittamissa tiedoissa ei mainittu kyseisten korvausten laskentaperustetta. |
| --- | --- |

(26)

Toimitettujen tietojen perusteella näyttää siltä, että suurimmalle osalle kyseisistä viljelmistä tarkoitetuilla korvauksilla kompensoitiin vahinkoja, jotka ylittivät 30 prosentin vähimmäiskynnysarvon, kun otetaan huomioon tuotannon supistukset tai tiettyjen tuotantojen laadun heikkeneminen kyseisen vuoden aikana. Tämä johtui useammasta kuin yhdestä epäsuotuisasta sääilmiöstä ja joidenkin viljelmien tapauksessa myös kasvitaudeista. Kreikan viranomaisten toimittamissa tiedoissa ei mainittu kyseisten korvausten laskentaperustetta.

| (27) | Komissio epäili sen vuoksi, voitiinko tuet katsoa suuntaviivojen V.B luvun mukaisiksi. |
| --- | --- |

(27)

Komissio epäili sen vuoksi, voitiinko tuet katsoa suuntaviivojen V.B luvun mukaisiksi.

IV   KOLMANSIEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (28) | Huomautuksia esittäneet asianomaiset osapuolet ovat Comité Européen de Liaison des Commerces Agricoles et Agro-Alimentaires, jäljempänä ”CELCAA”, Comité du Commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures, jäljempänä ”COCERAL”, ja eräs asianomainen kolmas, joka on pyytänyt henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. |
| --- | --- |

(28)

Huomautuksia esittäneet asianomaiset osapuolet ovat Comité Européen de Liaison des Commerces Agricoles et Agro-Alimentaires, jäljempänä ”CELCAA”, Comité du Commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures, jäljempänä ”COCERAL”, ja eräs asianomainen kolmas, joka on pyytänyt henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä.

| (29) | Riippumattomien kauppiaiden (kolmas asianomainen) sekä riippumattomien kauppiaiden etuja suojelevien CELCAA:n ja COCERALin tapauksessa asianomaiset osapuolet katsovat, että maanviljelijöille alun perin myönnetyt tuet päätyivät käytännössä maatalousosuuskunnille ja niiden yhteenliittymille, jotka huolehtivat yksinoikeudella maataloustuotteiden käsittelystä ja kilpailevat sen vuoksi riippumattomien kauppiaiden kanssa. |
| --- | --- |

(29)

Riippumattomien kauppiaiden (kolmas asianomainen) sekä riippumattomien kauppiaiden etuja suojelevien CELCAA:n ja COCERALin tapauksessa asianomaiset osapuolet katsovat, että maanviljelijöille alun perin myönnetyt tuet päätyivät käytännössä maatalousosuuskunnille ja niiden yhteenliittymille, jotka huolehtivat yksinoikeudella maataloustuotteiden käsittelystä ja kilpailevat sen vuoksi riippumattomien kauppiaiden kanssa.

| (30) | Asianomaisten mukaan Kreikka ei ole esittänyt näyttöä, joka osoittaisi, että kyseiset korvaukset on myönnetty huonojen sääolojen aiheuttamien menetysten kattamiseksi. Kreikan viranomaiset eivät ole esittäneet analyyttista kuvausta kyseisten sääolojen luonteesta suuntaviivoissa edellytettävien asianmukaisten säätietojen tueksi. |
| --- | --- |

(30)

Asianomaisten mukaan Kreikka ei ole esittänyt näyttöä, joka osoittaisi, että kyseiset korvaukset on myönnetty huonojen sääolojen aiheuttamien menetysten kattamiseksi. Kreikan viranomaiset eivät ole esittäneet analyyttista kuvausta kyseisten sääolojen luonteesta suuntaviivoissa edellytettävien asianmukaisten säätietojen tueksi.

| (31) | Asianomaisten näkemyksen mukaan Kreikan viranomaiset eivät olleet täsmentäneet korvausten laskennassa käytettyä menetelmää eivätkä aiheutuneen menetyksen vähimmäiskynnysarvoa. Korvaukset rajattiin lisäksi tiettyihin maataloustuotteisiin, vaikka myös korvausten ulkopuolelle jääneiden tuotteiden tuottajat olisivat kärsineet menetyksiä tuotannoissaan. |
| --- | --- |

(31)

Asianomaisten näkemyksen mukaan Kreikan viranomaiset eivät olleet täsmentäneet korvausten laskennassa käytettyä menetelmää eivätkä aiheutuneen menetyksen vähimmäiskynnysarvoa. Korvaukset rajattiin lisäksi tiettyihin maataloustuotteisiin, vaikka myös korvausten ulkopuolelle jääneiden tuotteiden tuottajat olisivat kärsineet menetyksiä tuotannoissaan.

| (32) | Asianomaiset katsoivat myös, että korvausten myöntäminen oli vaikuttanut lopputuotteiden hinnanmuodostukseen korvausten piiriin kuuluneiden tuotteiden hintojen alenemisen vuoksi. Nämä tuet ovat sen vuoksi antaneet kyseisille tuottajille taloudellisen edun mahdollistamalla sen, että tuottajat ovat voineet pitää kaupan kilpailua vääristävin edellytyksin niitä osia tuotannoistaan, joihin epäsuotuisat sääolot eivät vaikuttaneet. Lisäksi (esimerkiksi kauppiaiden, jauho- ja rehumyllyjen, siipikarjan- ja siankasvattajien) yksityiset markkinointiedustajat joutuivat noudattamaan maatalousosuuskuntien ja niiden yhteenliittymien sanelemaa hinnoittelupolitiikkaa, mikä merkitsi asianomaisten osuuskuntien pääsyä monopoliasemaan. |
| --- | --- |

(32)

Asianomaiset katsoivat myös, että korvausten myöntäminen oli vaikuttanut lopputuotteiden hinnanmuodostukseen korvausten piiriin kuuluneiden tuotteiden hintojen alenemisen vuoksi. Nämä tuet ovat sen vuoksi antaneet kyseisille tuottajille taloudellisen edun mahdollistamalla sen, että tuottajat ovat voineet pitää kaupan kilpailua vääristävin edellytyksin niitä osia tuotannoistaan, joihin epäsuotuisat sääolot eivät vaikuttaneet. Lisäksi (esimerkiksi kauppiaiden, jauho- ja rehumyllyjen, siipikarjan- ja siankasvattajien) yksityiset markkinointiedustajat joutuivat noudattamaan maatalousosuuskuntien ja niiden yhteenliittymien sanelemaa hinnoittelupolitiikkaa, mikä merkitsi asianomaisten osuuskuntien pääsyä monopoliasemaan.

| (33) | Lisäksi suojan, jonka ELGA tarjoaa maatalousalaan kohdistuville riskeille, olisi noudatettava suhteellisuusperiaatetta ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Asianomaisten osapuolten näkemyksen mukaan on mahdotonta hyväksyä sitä, että korvaukset, jotka ELGA maksoi vuonna 2008, olivat kolminkertaiset ja vuonna 2009 nelinkertaiset verrattuna kyseisinä vuosina maksettujen vakuutusmaksujen kokonaismääriin. |
| --- | --- |

(33)

Lisäksi suojan, jonka ELGA tarjoaa maatalousalaan kohdistuville riskeille, olisi noudatettava suhteellisuusperiaatetta ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Asianomaisten osapuolten näkemyksen mukaan on mahdotonta hyväksyä sitä, että korvaukset, jotka ELGA maksoi vuonna 2008, olivat kolminkertaiset ja vuonna 2009 nelinkertaiset verrattuna kyseisinä vuosina maksettujen vakuutusmaksujen kokonaismääriin.

| (34) | Asianomaisten osapuolten mukaan vuodeksi 2009 otetulla uudella lainalla ELGA ”kiinnitti” liian suuren osan tuloista, jotka se saa kymmenen seuraavan vuoden aikana, koska se joutui jo tuolloin maksamaan takaisin lainaa, jonka se oli ottanut vuodeksi 2008 ja jota varten se oli ”kiinnittänyt” ennakkoon seuraavien vuosien vakuutusmaksut. Asianomaiset osapuolet ottivat esille myös kaksi lisälainaa, jotka ELGA oli ottanut vuonna 2009. Nämä olivat 350 miljoonan euron suuruinen laina, jonka ELGA otti Piraeus-pankilta, ja 112 miljoonan euron suuruinen laina, jonka ELGA otti Kreikan maatalouspankilta ja Kreikan keskuspankilta. |
| --- | --- |

(34)

Asianomaisten osapuolten mukaan vuodeksi 2009 otetulla uudella lainalla ELGA ”kiinnitti” liian suuren osan tuloista, jotka se saa kymmenen seuraavan vuoden aikana, koska se joutui jo tuolloin maksamaan takaisin lainaa, jonka se oli ottanut vuodeksi 2008 ja jota varten se oli ”kiinnittänyt” ennakkoon seuraavien vuosien vakuutusmaksut. Asianomaiset osapuolet ottivat esille myös kaksi lisälainaa, jotka ELGA oli ottanut vuonna 2009. Nämä olivat 350 miljoonan euron suuruinen laina, jonka ELGA otti Piraeus-pankilta, ja 112 miljoonan euron suuruinen laina, jonka ELGA otti Kreikan maatalouspankilta ja Kreikan keskuspankilta.

| (35) | Asianomaiset osapuolet katsoivat myös, että 444 ja 415 miljoonan euron suuruiset lainat olivat lisävaroja verrattuna vakuutusmaksuihin, jotka on lain nojalla maksettava Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin otettujen lainojen muodossa. Kyseiset lainat olisi sen vuoksi katsottava valtion varoiksi. |
| --- | --- |

(35)

Asianomaiset osapuolet katsoivat myös, että 444 ja 415 miljoonan euron suuruiset lainat olivat lisävaroja verrattuna vakuutusmaksuihin, jotka on lain nojalla maksettava Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin otettujen lainojen muodossa. Kyseiset lainat olisi sen vuoksi katsottava valtion varoiksi.

V   KREIKAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

1.   Vuosina 2008 ja 2009 myönnettyjä korvauksia koskevat yleishuomautukset

| (36) | Kreikan viranomaisten mukaan korvaukset, jotka ELGA maksoi vuosina 2008 ja 2009, eivät ole valtiontukia.
  Kyseinen vakuutusjärjestelmä rahoitetaan maanviljelijöiden maksamilla pakollisilla erityismaksuilla. Koska tässä vakuutusjärjestelmässä noudatetaan yhteisvastuuperiaatetta, pakollisia erityismaksuja ei välttämättä ole suhteutettava vakuutettuun riskiin, eikä suoritettujen etuuksien määrää ole välttämättä suhteutettava vakuutetun tuloihin (10). Tämän vuoksi kyse on Kreikan viranomaisten mukaan todellisista korvauksista, jotka maksettiin epäsuotuisien sääolojen maataloustuotannolle aiheuttamien vahinkojen kompensoimiseksi ELGA:n maksamia maatalousvakuutuksia koskevan Kreikan lainsäädännön mukaisesti.
  Kreikan viranomaisten mukaan ELGA pystyy lisäksi maksamaan pakollisen vakuutusjärjestelmän yhteydessä otetut taloudelliset velvoitteet määräaikaan mennessä. ELGA:n maksukykyä vahvistetaan panemalla täytäntöön maataloustoiminnan suoja- ja vakuutusjärjestelmää koskeva uusi laki nro 3877/2010, jossa säädetään ELGA:n hyväksi käyttöön otettavista lisärahoituslähteistä. Kyseisellä lailla korotetaan useimmissa tapauksissa erityistä vakuutusmaksua (kasvintuotannolle aiheutuneiden vahinkojen osalta 3 prosentista 4 prosenttiin ja kotieläintuotannon vahinkojen osalta 0,50 prosentista 0,75 prosenttiin). Lisäksi siinä säädetään vapaavalinnaisesta vakuutuksesta menetyksille, joita pakollinen vakuutus ei kata, ja yleisvakuutuksesta, joka sivutoimisina maanviljelijöinä toimivien luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden, joiden toimista valtaosa kuuluu sivutoimisille maanviljelijöille, on maksettava ELGA:lle. |
| --- | --- |

(36)

Kreikan viranomaisten mukaan korvaukset, jotka ELGA maksoi vuosina 2008 ja 2009, eivät ole valtiontukia.

Kyseinen vakuutusjärjestelmä rahoitetaan maanviljelijöiden maksamilla pakollisilla erityismaksuilla. Koska tässä vakuutusjärjestelmässä noudatetaan yhteisvastuuperiaatetta, pakollisia erityismaksuja ei välttämättä ole suhteutettava vakuutettuun riskiin, eikä suoritettujen etuuksien määrää ole välttämättä suhteutettava vakuutetun tuloihin (10). Tämän vuoksi kyse on Kreikan viranomaisten mukaan todellisista korvauksista, jotka maksettiin epäsuotuisien sääolojen maataloustuotannolle aiheuttamien vahinkojen kompensoimiseksi ELGA:n maksamia maatalousvakuutuksia koskevan Kreikan lainsäädännön mukaisesti.

Kreikan viranomaisten mukaan ELGA pystyy lisäksi maksamaan pakollisen vakuutusjärjestelmän yhteydessä otetut taloudelliset velvoitteet määräaikaan mennessä. ELGA:n maksukykyä vahvistetaan panemalla täytäntöön maataloustoiminnan suoja- ja vakuutusjärjestelmää koskeva uusi laki nro 3877/2010, jossa säädetään ELGA:n hyväksi käyttöön otettavista lisärahoituslähteistä. Kyseisellä lailla korotetaan useimmissa tapauksissa erityistä vakuutusmaksua (kasvintuotannolle aiheutuneiden vahinkojen osalta 3 prosentista 4 prosenttiin ja kotieläintuotannon vahinkojen osalta 0,50 prosentista 0,75 prosenttiin). Lisäksi siinä säädetään vapaavalinnaisesta vakuutuksesta menetyksille, joita pakollinen vakuutus ei kata, ja yleisvakuutuksesta, joka sivutoimisina maanviljelijöinä toimivien luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden, joiden toimista valtaosa kuuluu sivutoimisille maanviljelijöille, on maksettava ELGA:lle.

| (37) | Vaikka korvaukset katsottaisiinkin valtiontuiksi, Kreikan viranomaiset pitävät niitä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja suuntaviivojen mukaisina. Kreikan viranomaiset ovat antaneet komission yksiköille yksityiskohtaiset tiedot kaikista tuista, jotka ELGA on myöntänyt vuosina 2008 ja 2009, ilmoittaen asianomaisen maanviljelijän nimen, verotunnisteen, alueen, jolla kasvulohko sijaitsee, viljelytyypin, viljelyn mittayksikön ja käytettyjen yksikköjen määrän, tuen määrän ja myöntämispäivän, vahingon kuvauksen ja sen vaikutuksen suhteessa tavanomaiseen tuotantoon. |
| --- | --- |

(37)

Vaikka korvaukset katsottaisiinkin valtiontuiksi, Kreikan viranomaiset pitävät niitä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja suuntaviivojen mukaisina. Kreikan viranomaiset ovat antaneet komission yksiköille yksityiskohtaiset tiedot kaikista tuista, jotka ELGA on myöntänyt vuosina 2008 ja 2009, ilmoittaen asianomaisen maanviljelijän nimen, verotunnisteen, alueen, jolla kasvulohko sijaitsee, viljelytyypin, viljelyn mittayksikön ja käytettyjen yksikköjen määrän, tuen määrän ja myöntämispäivän, vahingon kuvauksen ja sen vaikutuksen suhteessa tavanomaiseen tuotantoon.

| (38) | Kreikan viranomaisten mukaan korvaukset, jotka maksettiin vuosina 2008 ja 2009 vahingoista, jotka tuhosivat yli 30 prosenttia tavanomaisesta kasvituotannosta, täyttävät kaikki suuntaviivojen 124–130 kohdassa sekä perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission poikkeusasetuksen (EY) N:o 1857/2006, jäljempänä ’poikkeusasetus’ (11), 11 artiklassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(38)

Kreikan viranomaisten mukaan korvaukset, jotka maksettiin vuosina 2008 ja 2009 vahingoista, jotka tuhosivat yli 30 prosenttia tavanomaisesta kasvituotannosta, täyttävät kaikki suuntaviivojen 124–130 kohdassa sekä perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission poikkeusasetuksen (EY) N:o 1857/2006, jäljempänä ’poikkeusasetus’ (11), 11 artiklassa vahvistetut edellytykset.

| (39) | Kreikan viranomaisten näkemyksen mukaan kyseiset tuet maksettiin asianomaisille tuottajille tai tuottajajärjestöille, joihin tuottajat kuuluvat, suuntaviivojen ja edellä mainitun poikkeusasetuksen mukaisesti. Kreikan viranomaiset vahvistivat erityisesti seuraavat seikat:






  a) | tukien määrä ei ylittänyt yhdessäkään tapauksessa tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneiden menetysten määrää; |
| --- | --- | --- |

(39)

Kreikan viranomaisten näkemyksen mukaan kyseiset tuet maksettiin asianomaisille tuottajille tai tuottajajärjestöille, joihin tuottajat kuuluvat, suuntaviivojen ja edellä mainitun poikkeusasetuksen mukaisesti. Kreikan viranomaiset vahvistivat erityisesti seuraavat seikat:

a)

tukien määrä ei ylittänyt yhdessäkään tapauksessa tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneiden menetysten määrää;

| b) | Kreikan viranomaiset vahvistivat, että tuki-intensiteetit noudattivat poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä, koska ELGA ei maksanut yhtään korvausta, jonka määrä olisi ollut enemmän kuin 74,8 prosenttia kyseisen tuotteen myyntitulojen alenemisesta epäsuotuisien sääolojen vuoksi; |
| --- | --- |

b)

Kreikan viranomaiset vahvistivat, että tuki-intensiteetit noudattivat poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä, koska ELGA ei maksanut yhtään korvausta, jonka määrä olisi ollut enemmän kuin 74,8 prosenttia kyseisen tuotteen myyntitulojen alenemisesta epäsuotuisien sääolojen vuoksi;

| c) | tukikelpoisten menetysten enimmäismäärästä vähennettiin mahdolliset vakuutuskorvauksina saadut määrät ja kustannukset, jotka eivät johtuneet epäsuotuisista sääoloista; |
| --- | --- |

c)

tukikelpoisten menetysten enimmäismäärästä vähennettiin mahdolliset vakuutuskorvauksina saadut määrät ja kustannukset, jotka eivät johtuneet epäsuotuisista sääoloista;

| d) | menetykset laskettiin yksittäisen maatilan tasolla; |
| --- | --- |

d)

menetykset laskettiin yksittäisen maatilan tasolla;

| e) | kyseiset tuet myönnettiin kolmen vuoden kuluessa ja maksettiin neljän vuoden kuluessa menetyksestä poikkeusasetuksen 11 artiklan 10 kohdassa vahvistettujen määräaikojen mukaan; ja |
| --- | --- |

e)

kyseiset tuet myönnettiin kolmen vuoden kuluessa ja maksettiin neljän vuoden kuluessa menetyksestä poikkeusasetuksen 11 artiklan 10 kohdassa vahvistettujen määräaikojen mukaan; ja

| f) | kyseiset tuet eivät kasautuneet muiden valtiontukien eivätkä jäsenvaltioiden tai unionin samoista tukikelpoisista kustannuksista maksamien rahoitusosuuksien kanssa. Kyseiset tuottajat eivät olleet saaneet tukia saman menetyksen kompensoimiseksi useamman kuin yhden säädöksen perusteella. Tästä seuraa, että tuet oli myönnetty joko suuntaviivojen tai poikkeusasetuksen mukaisesti taikka Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maataloustuotteiden tuotannon alalla 20 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1535/2007 (12), jäljempänä’vähämerkityksistä tukea koskevat asetus’, tai 22 päivänä tammikuuta 2009 annetun tiedonannon ”Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä” (13), jäljempänä ’tilapäisiä yhteisön puitteita koskeva tiedonanto’, mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

kyseiset tuet eivät kasautuneet muiden valtiontukien eivätkä jäsenvaltioiden tai unionin samoista tukikelpoisista kustannuksista maksamien rahoitusosuuksien kanssa. Kyseiset tuottajat eivät olleet saaneet tukia saman menetyksen kompensoimiseksi useamman kuin yhden säädöksen perusteella. Tästä seuraa, että tuet oli myönnetty joko suuntaviivojen tai poikkeusasetuksen mukaisesti taikka Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maataloustuotteiden tuotannon alalla 20 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1535/2007 (12), jäljempänä’vähämerkityksistä tukea koskevat asetus’, tai 22 päivänä tammikuuta 2009 annetun tiedonannon ”Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä” (13), jäljempänä ’tilapäisiä yhteisön puitteita koskeva tiedonanto’, mukaisesti.

| (40) | Tavanomaisen tuotannon laskentaperusteen osalta Kreikan viranomaiset esittivät käytettyä perustetta koskevia tietoja ja vahvistivat, että se noudattaa suuntaviivojen 128 kohtaa, jonka mukaan vaihtoehtoisten laskentaperusteiden on oltava edustavia eivätkä ne saa perustua epätavallisen suuriin satoihin. Agronomit arvioivat epäsuotuisista sääoloista johtuvat menetykset yksittäisen maatilan tasolla paikan päällä tehtyjen arviointien perusteella, kuten ELGA:n vakuutusta koskevassa asetuksessa säädetään. Paikan päällä tehtävässä tarkastuksessa arvioinnin suorittava agronomi mittaa kasvulohkon pinta-alan asianmukaisin välinein (mittanauha, lohkojen tunnistekartat ja GPS), ja metsäpalstoilla laskee puiden lukumäärän. Sen jälkeen agronomi arvioi lohkon oletetun tuotannon ottamalla huomioon käytetyt viljelytekniikat (erityisesti istutustiheyden, puunkasvatuksessa käytettävän leikkaamisjärjestelmän, muovikalvojen käyttöön perustuvan varhaisviljelyn, kastelujärjestelmän), viljellyt kasvilajikkeet, yksivuotisten viljelmien tapauksessa aiemman viljelmän, viljelyksellisen torjunnan (erityisesti lannoituksen ja tuholaistorjunnan), maaperän tuottavuuden ja tuotantovuoteen mahdollisesti liittyvät erityispiirteet (kuten kuivuus ja ongelmat hedelmän kehittymisessä sikiäimestä). Lopuksi arvioidaan lohkon oletetun tuotannon vahinko-osuus. Vahinko-osuus määritetään lohkon eri osista otettujen näytteiden perusteella ottaen huomioon oletetun tuotannon määrällinen menetys, vahingon aiheuttama laadun heikentyminen ja vahingon tapahtumista seurannut viljelyksellinen torjunta (kuten ylimääräinen kasvinsuojelu, ylimääräinen kitkentä ja vaurioituneiden hedelmien hylkääminen). |
| --- | --- |

(40)

Tavanomaisen tuotannon laskentaperusteen osalta Kreikan viranomaiset esittivät käytettyä perustetta koskevia tietoja ja vahvistivat, että se noudattaa suuntaviivojen 128 kohtaa, jonka mukaan vaihtoehtoisten laskentaperusteiden on oltava edustavia eivätkä ne saa perustua epätavallisen suuriin satoihin. Agronomit arvioivat epäsuotuisista sääoloista johtuvat menetykset yksittäisen maatilan tasolla paikan päällä tehtyjen arviointien perusteella, kuten ELGA:n vakuutusta koskevassa asetuksessa säädetään. Paikan päällä tehtävässä tarkastuksessa arvioinnin suorittava agronomi mittaa kasvulohkon pinta-alan asianmukaisin välinein (mittanauha, lohkojen tunnistekartat ja GPS), ja metsäpalstoilla laskee puiden lukumäärän. Sen jälkeen agronomi arvioi lohkon oletetun tuotannon ottamalla huomioon käytetyt viljelytekniikat (erityisesti istutustiheyden, puunkasvatuksessa käytettävän leikkaamisjärjestelmän, muovikalvojen käyttöön perustuvan varhaisviljelyn, kastelujärjestelmän), viljellyt kasvilajikkeet, yksivuotisten viljelmien tapauksessa aiemman viljelmän, viljelyksellisen torjunnan (erityisesti lannoituksen ja tuholaistorjunnan), maaperän tuottavuuden ja tuotantovuoteen mahdollisesti liittyvät erityispiirteet (kuten kuivuus ja ongelmat hedelmän kehittymisessä sikiäimestä). Lopuksi arvioidaan lohkon oletetun tuotannon vahinko-osuus. Vahinko-osuus määritetään lohkon eri osista otettujen näytteiden perusteella ottaen huomioon oletetun tuotannon määrällinen menetys, vahingon aiheuttama laadun heikentyminen ja vahingon tapahtumista seurannut viljelyksellinen torjunta (kuten ylimääräinen kasvinsuojelu, ylimääräinen kitkentä ja vaurioituneiden hedelmien hylkääminen).

2.   Vuonna 2008 myönnettyjä korvauksia koskevat erityishuomautukset

| (41) | ELGA:n vuonna 2008 maksamista 386 986 648 euron suuruisista tuista 373 257 465,71 euron suuruiset korvaukset maksettiin tuottajille epäsuotuisien sääolojen niiden kasvintuotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi. ELGA sovelsi kyseisiin tukiin kasvintuotannon vakuutusasetuksen 6 §:ää, jossa säädetään korvauksista, joita maksetaan maataloustuotteiden tuottajille ELGA:n vakuutusjärjestelmän perustamisesta annetussa kansallisessa laissa 1790/1988 tarkoitettujen epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi. |
| --- | --- |

(41)

ELGA:n vuonna 2008 maksamista 386 986 648 euron suuruisista tuista 373 257 465,71 euron suuruiset korvaukset maksettiin tuottajille epäsuotuisien sääolojen niiden kasvintuotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi. ELGA sovelsi kyseisiin tukiin kasvintuotannon vakuutusasetuksen 6 §:ää, jossa säädetään korvauksista, joita maksetaan maataloustuotteiden tuottajille ELGA:n vakuutusjärjestelmän perustamisesta annetussa kansallisessa laissa 1790/1988 tarkoitettujen epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi.

| (42) | Kreikka toimitti kyseisien tukien osalta viljelykaudella 2007–2008 todettuja epäsuotuisia sääoloja koskevat säätiedot. Viranomaiset ovat tunnustaneet virallisesti mainitut epäsuotuisat sääilmiöt. Kyse on erityisesti koko maassa vuoden 2007 kesäkuun lopussa ja heinäkuussa todetusta hellejaksosta, monilla alueilla lokakuussa 2007 todetuista rankkasateista ja Kreetalla samassa kuussa todetuista kuivista ja kuumista katabaattisista tuulista, Manner-Kreikan luoteis- ja keskiosissa elokuussa 2008 todetuista myrskyistä ja raekuuroista sekä Magnesiassa, Viotiassa, Itä-Attikassa sekä Euboian ja Kreetan saarilla saman vuoden elokuun lopussa havaituista myrskyistä.
  Kyseiset korvaukset myönnettiin erityisesti vahingoista, jotka ylittivät seuraavat osuudet tavanomaisesta tuotannosta (14):








  Vahingon vähimmäisosuus tavanomaisesta tuotannosta (%) | Korvausten kokonaismäärä
  (euroa) | Menetyksiä kärsineiden kasvulohkojen lukumäärä | %-osuus korvausten kokonaismäärästä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20–29 | 26 063 999,19 | 101 162 | 6,98 |
| 30–100 | 347 193 466,52 | 565 244 | 93,02 |
| Yhteensä | 373 257 465,71 | 666 406 | 100 |

(42)

Kreikka toimitti kyseisien tukien osalta viljelykaudella 2007–2008 todettuja epäsuotuisia sääoloja koskevat säätiedot. Viranomaiset ovat tunnustaneet virallisesti mainitut epäsuotuisat sääilmiöt. Kyse on erityisesti koko maassa vuoden 2007 kesäkuun lopussa ja heinäkuussa todetusta hellejaksosta, monilla alueilla lokakuussa 2007 todetuista rankkasateista ja Kreetalla samassa kuussa todetuista kuivista ja kuumista katabaattisista tuulista, Manner-Kreikan luoteis- ja keskiosissa elokuussa 2008 todetuista myrskyistä ja raekuuroista sekä Magnesiassa, Viotiassa, Itä-Attikassa sekä Euboian ja Kreetan saarilla saman vuoden elokuun lopussa havaituista myrskyistä.

Kyseiset korvaukset myönnettiin erityisesti vahingoista, jotka ylittivät seuraavat osuudet tavanomaisesta tuotannosta (14):

Vahingon vähimmäisosuus tavanomaisesta tuotannosta (%)

Korvausten kokonaismäärä

(euroa)

Menetyksiä kärsineiden kasvulohkojen lukumäärä

%-osuus korvausten kokonaismäärästä

20–29

26 063 999,19

101 162

6,98

30–100

347 193 466,52

565 244

93,02

Yhteensä

373 257 465,71

666 406

100

Lisäksi ELGA myönsi 2 472 785,97 euron suuruiset lisäkorvaukset tuottajille, jotka olivat kärsineet samalla viljelykaudella 2007–2008 epäsuotuisista sääoloista johtuneita toistuvia menetyksiä samassa kasvituotannossa. Niiden tapausten osuus korvausten kokonaismäärästä, joissa vahinkojen osuus tavanomaisesta tuotannosta oli 20–30 prosenttia, oli 6,98 prosenttia ja niiden tapausten osuus korvausten kokonaismäärästä, joissa vahingot olivat tuhonneet yli 30 prosenttia tavanomaisesta tuotannosta, oli 93,02 prosenttia.

| (43) | ELGA:n maanviljelijöille vuonna 2008 maksamiin tukiin kuuluivat myös seuraavat tuet:






  a) | 7 338 119,74 euron suuruiset tuet eläinkannan menetyksistä. Näistä tappioista 1 860 279,67 euron osuus vastasi epäsuotuisista sääoloista johtuneita menetyksiä eläinkannassa, 3 188 825,78 euron osuus eläintaudeista johtuneita menetyksiä ja 2 289 014,29 euron osuus muista vahingoista (kuten villieläinten, karhujen, susien ja kulkukoirien hyökkäyksistä) johtuneita menetyksiä. Kreikan viranomaiset katsovat nämä tuet todellisiksi pakollisesta vakuutusjärjestelmästä maksetuiksi korvauksiksi, jotka eivät ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia; |
| --- | --- | --- |

(43)

ELGA:n maanviljelijöille vuonna 2008 maksamiin tukiin kuuluivat myös seuraavat tuet:

a)

7 338 119,74 euron suuruiset tuet eläinkannan menetyksistä. Näistä tappioista 1 860 279,67 euron osuus vastasi epäsuotuisista sääoloista johtuneita menetyksiä eläinkannassa, 3 188 825,78 euron osuus eläintaudeista johtuneita menetyksiä ja 2 289 014,29 euron osuus muista vahingoista (kuten villieläinten, karhujen, susien ja kulkukoirien hyökkäyksistä) johtuneita menetyksiä. Kreikan viranomaiset katsovat nämä tuet todellisiksi pakollisesta vakuutusjärjestelmästä maksetuiksi korvauksiksi, jotka eivät ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia;

| b) | 114 374,86 euron suuruiset tuet karhujen aiheuttamista kasvituotannon menetyksistä. Nämä tuet myönnetään yhteisön Life-ohjelmasta ruskeakarhun suojelemiseksi Kreikassa. Tuki-intensiteetti oli 100 prosenttia; ja |
| --- | --- |

b)

114 374,86 euron suuruiset tuet karhujen aiheuttamista kasvituotannon menetyksistä. Nämä tuet myönnetään yhteisön Life-ohjelmasta ruskeakarhun suojelemiseksi Kreikassa. Tuki-intensiteetti oli 100 prosenttia; ja

| c) | 3 803 901,72 euron suuruiset tuet toimiin, jotka toteutettiin kasvituotannon ja eläinkannan menetyksiä koskevissa arviointiraporteissa tehtyjen virheiden korjaamiseksi. Kyseiset virheet havaittiin sen jälkeen, kun tuet oli maksettu maanviljelijöille. Ne olivat ELGA:n velkoja kyseisille tuensaajille. |
| --- | --- |

c)

3 803 901,72 euron suuruiset tuet toimiin, jotka toteutettiin kasvituotannon ja eläinkannan menetyksiä koskevissa arviointiraporteissa tehtyjen virheiden korjaamiseksi. Kyseiset virheet havaittiin sen jälkeen, kun tuet oli maksettu maanviljelijöille. Ne olivat ELGA:n velkoja kyseisille tuensaajille.

3.   Vuonna 2009 myönnettyjä korvauksia koskevat erityishuomautukset

| (44) | Tammikuun 30 päivänä 2009 tehdyn ministeriöiden välisen päätöksen perusteella vuonna 2009 maksettuihin 415 019 452 euron suuruisiin korvauksiin liittyvät tuotteet, vahingot aiheuttaneet sääolot ja vahinkojen kuvaukset esitetään seuraavassa taulukossa:








  Maataloustuote | Korvauksen kokonaismäärä
  (euroa) | Epäsuotuisat sääolot | Kuvaus vahingosta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mantelit
  Kirsikat
  Aprikoosit (Bebekou-lajike)
  Omenat
  Luumut
  Päärynät |

(44)

Tammikuun 30 päivänä 2009 tehdyn ministeriöiden välisen päätöksen perusteella vuonna 2009 maksettuihin 415 019 452 euron suuruisiin korvauksiin liittyvät tuotteet, vahingot aiheuttaneet sääolot ja vahinkojen kuvaukset esitetään seuraavassa taulukossa:

Maataloustuote

Korvauksen kokonaismäärä

(euroa)

Epäsuotuisat sääolot

Kuvaus vahingosta

1.

Mantelit

Kirsikat

Aprikoosit (Bebekou-lajike)

Omenat

Luumut

Päärynät

56 580 555

(kaikkien tuotteiden osalta)

Korkeat lämpötilat ja hellejaksot

Kuuma ja kuiva talvi

Pitkään jatkunut kuivuus

Äkilliset lämpötilavaihtelut

Korkeat lämpötilat ja hellejakso kesän 2007 aikana vaikuttivat kielteisesti kyseisten tuotteiden tuotantoon ja erityisesti nuppujen muodostumiseen hedelmäviljelmillä. Pitkittynyt kuivuusjakso vuonna 2007 ja äkilliset lämpötilavaihtelut supistivat tuotantoa. Lisäksi kuuma ja kuiva talvi aiheutti sen, että monien puuviljelmien horrosjaksot olivat riittämättömät.

| 2. | Persikat |
| --- | --- |

2.

Persikat

10 970 348

Samat sääolot kuin 1 kohdassa

Samat vahingot kuin 1 kohdassa

| 3. | Parsat |
| --- | --- |

3.

Parsat

6 751 747

Kuuma ja kuiva talvi

Alhaiset lämpötilat

Vuosien 2007–2008 kuuma ja kuiva talvi vauhditti parsojen kataboliatoimintaa ja johti ravinnevarastojen menetykseen. Nämä olosuhteet saivat aikaan tulevan parsantuotannon äkillisen supistumisen. Alhaiset lämpötilat helmikuussa 2008 hidastivat kasvua ja vaikuttivat siten jo aiemmin supistuneeseen tuotantoon. Kreikan parsasato pienentyi siten entisestään vuonna 2008.

| 4. | Itämainen tupakka |
| --- | --- |

4.

Itämainen tupakka

13 817 834

Korkeat lämpötilat ja hellejakso

Kuivuus

Kesän 2007 korkeat lämpötilat ja hellejakso yhdistettyinä kuivuuteen vaikeuttivat hyönteisten levittämien tartuntojen ja ripsiäisten aiheuttamien virustartuntojen hoitoa ja supistivat tupakkatuotantoa koko maassa.

| 5. | Perunat |
| --- | --- |

5.

Perunat

7 220 996

Korkeat lämpötilat

Kesien 2006 ja 2008 korkeat lämpötilat vaikeuttivat entomologisten tautien ja kasvitautien hoitoa perunaviljelmillä monilla Kreikan alueilla.

| 6. | Puuvilla |
| --- | --- |

6.

Puuvilla

109 564 462

Pitkään jatkunut kuivuus

Kuuma kesä

Kylmä syksy

Sateet

Pitkään jatkunut kuivuus tyhjensi vesivarastoja. Kuumaa kesää seurannut kylmä syksy yhdistettynä rankkasateisiin vuoden 2008 syyskuun lopulla pienensi puuvillantuotantoa ja heikensi sen laatua koko maassa.

| 7. | Oliivit |
| --- | --- |

7.

Oliivit

72 026 112

Kuivuus

Halla

Sateet

Pitkään jatkunut kuivuus, vuoden 2008 helmikuun pakkaset leudon talven jälkeen, korkeat lämpötilat ja rankkasateet oliivipuiden kukintajakson aikana supistivat tuntuvasti oliivituotantoa koko maassa.

| 8. | Viljat (maissi, vehnä, ohra, kaura, ruis ja riisi) |
| --- | --- |

8.

Viljat (maissi, vehnä, ohra, kaura, ruis ja riisi)

138 087 394

Sateet

Lämpötilavaihtelut

Sateet ja lämpötilavaihtelut vuoden 2008 kevään ja kesän aikana supistivat viljantuotantoa ja helpottivat kasvitautien kehittymistä. Laadun heikkeneminen johtuu myös välttämättömien ravinteiden (proteiini ja gluteiini) puuttumisesta epäsuotuisien sääolojen vuoksi.

Yhteensä

415 019 448

| (45) | Kreikan viranomaisten mukaan 415 019 452 euron suuruisista korvauksista 27 614 905 euron suuruiset tuet, jotka maksettiin 871 tuottajalle, katsotaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi. |
| --- | --- |

(45)

Kreikan viranomaisten mukaan 415 019 452 euron suuruisista korvauksista 27 614 905 euron suuruiset tuet, jotka maksettiin 871 tuottajalle, katsotaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi.

| (46) | Loppuosa näistä tuista, eli 387 404 547 euroa, maksettiin 784 408 tuottajalle. Kreikan viranomaisten mukaan kyseiset tuet soveltuvat sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja poikkeusasetuksen nojalla.
  Kreikan viranomaisten näkemyksen mukaan kyseiset tuet noudattivat kaikki poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä. Voidaan erityisesti todeta seuraavaa:






  a) | tukien bruttointensiteetti oli enintään 80 prosenttia tuotteen myyntitulojen pienenemisestä epäsuotuisien sääolojen vuoksi; |
| --- | --- | --- |

(46)

Loppuosa näistä tuista, eli 387 404 547 euroa, maksettiin 784 408 tuottajalle. Kreikan viranomaisten mukaan kyseiset tuet soveltuvat sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja poikkeusasetuksen nojalla.

Kreikan viranomaisten näkemyksen mukaan kyseiset tuet noudattivat kaikki poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä. Voidaan erityisesti todeta seuraavaa:

a)

tukien bruttointensiteetti oli enintään 80 prosenttia tuotteen myyntitulojen pienenemisestä epäsuotuisien sääolojen vuoksi;

| b) | menetykset laskettiin yksittäisen maatilan tasolla; |
| --- | --- |

b)

menetykset laskettiin yksittäisen maatilan tasolla;

| c) | menetykseen ei laskettu mukaan menoja, jotka eivät toteutuneet epäsuotuisien sääolojen vuoksi, eivätkä tuottajat saaneet korvauksia muilta vakuutusyhteisöiltä; |
| --- | --- |

c)

menetykseen ei laskettu mukaan menoja, jotka eivät toteutuneet epäsuotuisien sääolojen vuoksi, eivätkä tuottajat saaneet korvauksia muilta vakuutusyhteisöiltä;

| d) | kyseiset korvaukset maksettiin suoraan maanviljelijöille; |
| --- | --- |

d)

kyseiset korvaukset maksettiin suoraan maanviljelijöille;

| e) | päätös kyseisten tukien myöntämisestä tehtiin kolmen vuoden kuluttua menetyksestä ja tukien maksaminen tapahtui neljän vuoden kuluessa menetyksestä; ja |
| --- | --- |

e)

päätös kyseisten tukien myöntämisestä tehtiin kolmen vuoden kuluttua menetyksestä ja tukien maksaminen tapahtui neljän vuoden kuluessa menetyksestä; ja

| f) | tavanomaisen tuotannon laskentaperuste on sama kuin edellä johdanto-osan 42 kappaleessa kuvailtu menetelmä, jota sovellettiin vuonna 2008 myönnettyihin tukiin. |
| --- | --- |

f)

tavanomaisen tuotannon laskentaperuste on sama kuin edellä johdanto-osan 42 kappaleessa kuvailtu menetelmä, jota sovellettiin vuonna 2008 myönnettyihin tukiin.

| (47) | Lisäksi Kreikan viranomaiset katsovat, että vaikka nyt tarkasteltavina olevia tukia ei voitaisi katsoa varsinaisiksi korvauksiksi (ks. johdanto-osan 36 kappale) eikä poikkeusasetuksen mukaisiksi (ks. johdanto-osan 46 kappale), ne olisi katsottava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon mukaisiksi.
  Tukien myöntäminen helpotti asianomaisten maanviljelijöiden rahoituksenhankintaa. Kyseisillä korvauksilla varmistettiin alkutuotannon maksuvalmius Kreikassa. Alkutuotanto on ainoa sektori, johon Kreikan valtio pystyi tukeutumaan talouskriisin ensimmäisten kuukausien aikana Kreikan talouden muita sektoreita uhkaavien riskien välttämiseksi. Tukia ei kuitenkaan myönnetty ilman täsmällisiä perusteita. Niitä myönnettiin yksinomaan maataloustuotteiden tuotantoon liittyvien tosiasiallisten taloudellisten ongelmien tapauksessa. Kyse oli käytännössä ongelmista, joita epäsuotuisat sääolot aiheuttivat maataloustuotannolle (ks. johdanto-osan 44 kappale). Valtaosalle tuista ei ollut vahvistettu intensiteettiä ja kunkin tuottajan ongelmien laajuutta koskevia kynnysarvoja, sillä tarkoituksena oli tukea Kreikan maatilataloutta yleisesti. |
| --- | --- |

(47)

Lisäksi Kreikan viranomaiset katsovat, että vaikka nyt tarkasteltavina olevia tukia ei voitaisi katsoa varsinaisiksi korvauksiksi (ks. johdanto-osan 36 kappale) eikä poikkeusasetuksen mukaisiksi (ks. johdanto-osan 46 kappale), ne olisi katsottava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon mukaisiksi.

Tukien myöntäminen helpotti asianomaisten maanviljelijöiden rahoituksenhankintaa. Kyseisillä korvauksilla varmistettiin alkutuotannon maksuvalmius Kreikassa. Alkutuotanto on ainoa sektori, johon Kreikan valtio pystyi tukeutumaan talouskriisin ensimmäisten kuukausien aikana Kreikan talouden muita sektoreita uhkaavien riskien välttämiseksi. Tukia ei kuitenkaan myönnetty ilman täsmällisiä perusteita. Niitä myönnettiin yksinomaan maataloustuotteiden tuotantoon liittyvien tosiasiallisten taloudellisten ongelmien tapauksessa. Kyse oli käytännössä ongelmista, joita epäsuotuisat sääolot aiheuttivat maataloustuotannolle (ks. johdanto-osan 44 kappale). Valtaosalle tuista ei ollut vahvistettu intensiteettiä ja kunkin tuottajan ongelmien laajuutta koskevia kynnysarvoja, sillä tarkoituksena oli tukea Kreikan maatilataloutta yleisesti.

| (48) | Tiedonannon 7 kohdan a alakohdan mukaisesti komissio soveltaa ilmoittamatta jätettyihin tukiin (15) kyseistä tiedonantoa, jos tuki on myönnetty 17 päivän joulukuuta 2008 jälkeen. Kreikan viranomaiset katsovat sen vuoksi, että kyseisen ilmoituksen 7 kohdan alakohtaa sovelletaan kyseisiin ilmoittamatta jätettyihin tukiin, koska tuet myönnettiin tuottajille 17 päivän joulukuuta 2008 jälkeen. |
| --- | --- |

(48)

Tiedonannon 7 kohdan a alakohdan mukaisesti komissio soveltaa ilmoittamatta jätettyihin tukiin (15) kyseistä tiedonantoa, jos tuki on myönnetty 17 päivän joulukuuta 2008 jälkeen. Kreikan viranomaiset katsovat sen vuoksi, että kyseisen ilmoituksen 7 kohdan alakohtaa sovelletaan kyseisiin ilmoittamatta jätettyihin tukiin, koska tuet myönnettiin tuottajille 17 päivän joulukuuta 2008 jälkeen.

| (49) | Kreikan viranomaiset katsovat nyt tarkasteltavina olevien tukien, jotka otettiin käyttöön tilapäisesti ministeriöiden välisellä määräyksellä, täyttävän kaikki tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdassa asetetut edellytykset. Voidaan erityisesti todeta seuraavaa:






  a) | tuet myönnettiin ohjelman muodossa, koska ne perustuivat edellä mainittuun ministeriöiden väliseen asetukseen; |
| --- | --- | --- |

(49)

Kreikan viranomaiset katsovat nyt tarkasteltavina olevien tukien, jotka otettiin käyttöön tilapäisesti ministeriöiden välisellä määräyksellä, täyttävän kaikki tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdassa asetetut edellytykset. Voidaan erityisesti todeta seuraavaa:

a)

tuet myönnettiin ohjelman muodossa, koska ne perustuivat edellä mainittuun ministeriöiden väliseen asetukseen;

| b) | tuet myönnettiin yrityksille, jotka eivät olleet vaikeuksissa 1 päivänä heinäkuuta 2008 valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukia oli myönnetty yksinomaan luonnollisille henkilöille, joista valtaosa oli Kreikan lainsäädännön nojalla vapautettu veroilmoituksen jättämisestä, koska niiden vuositulot olivat alle 12 000 euroa. Kaikilla kyseisiä korvauksia saaneilla tuottajilla oli transaktioita meneillään pankkien kanssa, sillä tuet maksettiin heidän pankkitileilleen. Kreikan viranomaiset vahvistavat, että kyseiset tuottajat olivat maksukykyisiä ja heillä oli mahdollisuus saada riittävästi pankkirahoitusta. Tästä seuraa, että tuottajat eivät olleet vaikeuksissa nyt tarkasteltavina olevien tukien maksuajankohtana; |
| --- | --- |

b)

tuet myönnettiin yrityksille, jotka eivät olleet vaikeuksissa 1 päivänä heinäkuuta 2008 valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukia oli myönnetty yksinomaan luonnollisille henkilöille, joista valtaosa oli Kreikan lainsäädännön nojalla vapautettu veroilmoituksen jättämisestä, koska niiden vuositulot olivat alle 12 000 euroa. Kaikilla kyseisiä korvauksia saaneilla tuottajilla oli transaktioita meneillään pankkien kanssa, sillä tuet maksettiin heidän pankkitileilleen. Kreikan viranomaiset vahvistavat, että kyseiset tuottajat olivat maksukykyisiä ja heillä oli mahdollisuus saada riittävästi pankkirahoitusta. Tästä seuraa, että tuottajat eivät olleet vaikeuksissa nyt tarkasteltavina olevien tukien maksuajankohtana;

| c) | tukiohjelmaa ei sovellettu kalastusalalla toimiviin yrityksiin; |
| --- | --- |

c)

tukiohjelmaa ei sovellettu kalastusalalla toimiviin yrityksiin;

| d) | kyseiset tuet eivät olleet vientitukia eivätkä tukia, joilla suosittaisiin kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella; |
| --- | --- |

d)

kyseiset tuet eivät olleet vientitukia eivätkä tukia, joilla suosittaisiin kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella;

| e) | tuet oli myönnetty vuoden 2009 aikana, eli ennen 31 päivää joulukuuta 2010, kuten tilapäiviä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdan f alakohdassa määrätään; ja |
| --- | --- |

e)

tuet oli myönnetty vuoden 2009 aikana, eli ennen 31 päivää joulukuuta 2010, kuten tilapäiviä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdan f alakohdassa määrätään; ja

| f) | kunkin maanviljelijän saaman tuen määrä vaihteli 7 501 ja 15 000 euron välillä. |
| --- | --- |

f)

kunkin maanviljelijän saaman tuen määrä vaihteli 7 501 ja 15 000 euron välillä.

| (50) | Kuten tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdan g alakohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna lokakuussa 2009, määrätään, kunkin maanviljelijän saaman tuen määrä ei saisi nostaa kyseisen maanviljelijän 1 päivästä tammikuuta 200831 päivään joulukuuta 2010 saaman tuen määrää 15 000 euron enimmäismäärän yli. Kreikan viranomaisten mukaan siinä, että ELGA ei saanut kyseisiltä maanviljelijöiltä kirjallisessa tai sähköisessä muodossa olevaa ilmoitusta muista vähämerkityksistä tuista ja tilapäisten yhteisön puitteiden mukaiseen toimenpiteeseen perustuvista tuista, jotka oli saatu kuluvan verovuoden aikana, on kyse pelkästä muodollisuudesta. Sen vuoksi tämän muodollisuuden täyttämättä jättämisen ei pitäisi johtaa päätelmään, ettei tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdan g alakohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna lokakuussa 2009, asetettua edellytystä ole noudatettu. Näin on varsinkin siksi, että kuten ELGA:n tietueet osoittavat, Kreikka ei ollut myöntänyt 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiville tuottajille vähämerkityksisiä tukia eikä tilapäisiä yhteisön puitteita koskevaan tiedonantoon perustuvia tukia. |
| --- | --- |

(50)

Kuten tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdan g alakohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna lokakuussa 2009, määrätään, kunkin maanviljelijän saaman tuen määrä ei saisi nostaa kyseisen maanviljelijän 1 päivästä tammikuuta 200831 päivään joulukuuta 2010 saaman tuen määrää 15 000 euron enimmäismäärän yli. Kreikan viranomaisten mukaan siinä, että ELGA ei saanut kyseisiltä maanviljelijöiltä kirjallisessa tai sähköisessä muodossa olevaa ilmoitusta muista vähämerkityksistä tuista ja tilapäisten yhteisön puitteiden mukaiseen toimenpiteeseen perustuvista tuista, jotka oli saatu kuluvan verovuoden aikana, on kyse pelkästä muodollisuudesta. Sen vuoksi tämän muodollisuuden täyttämättä jättämisen ei pitäisi johtaa päätelmään, ettei tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdan g alakohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna lokakuussa 2009, asetettua edellytystä ole noudatettu. Näin on varsinkin siksi, että kuten ELGA:n tietueet osoittavat, Kreikka ei ollut myöntänyt 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiville tuottajille vähämerkityksisiä tukia eikä tilapäisiä yhteisön puitteita koskevaan tiedonantoon perustuvia tukia.

| (51) | Kreikan viranomaisten näkemyksen mukaan 387 404 547 euron kokonaismäärästä 75 382 500 euron suuruisten tukien voitiin katsoa kuuluvan vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(51)

Kreikan viranomaisten näkemyksen mukaan 387 404 547 euron kokonaismäärästä 75 382 500 euron suuruisten tukien voitiin katsoa kuuluvan vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen soveltamisalaan.

| (52) | Kreikan viranomaisten mukaan mainitut 75 382 500 euron suuruiset tuet täyttävät kaikki vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 vahvistetut edellytykset. Voidaan erityisesti todeta seuraavaa:






  a) | asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti edellä mainittuja tukia saaneiden maanviljelijöiden saamien korvausten kokonaismäärä oli enintään 7 500 euroa maanviljelijää kohden verovuosien 2008–2010 aikana; |
| --- | --- | --- |

(52)

Kreikan viranomaisten mukaan mainitut 75 382 500 euron suuruiset tuet täyttävät kaikki vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 vahvistetut edellytykset. Voidaan erityisesti todeta seuraavaa:

a)

asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti edellä mainittuja tukia saaneiden maanviljelijöiden saamien korvausten kokonaismäärä oli enintään 7 500 euroa maanviljelijää kohden verovuosien 2008–2010 aikana;

| b) | Kreikan maatalousalalla toimiville yrityksille myöntämien vähämerkityksisten tukien kokonaismäärä kolmen verovuoden pituisen ajanjakson aikana oli enintään 75 382 500 euroa, eli se ei ylittänyt Kreikalle asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 3 kohdan ja liitteen mukaisesti asetettua enimmäismäärää. |
| --- | --- |

b)

Kreikan maatalousalalla toimiville yrityksille myöntämien vähämerkityksisten tukien kokonaismäärä kolmen verovuoden pituisen ajanjakson aikana oli enintään 75 382 500 euroa, eli se ei ylittänyt Kreikalle asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 3 kohdan ja liitteen mukaisesti asetettua enimmäismäärää.

4.   Kolmansien huomautuksia koskevat kommentit

| (53) | Kreikka katsoo, etteivät asianomaiset osapuolet ole esittäneet näyttöä siitä, että kyseiset korvaukset olisivat vaikuttaneet niiden jäsenten asemaan sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(53)

Kreikka katsoo, etteivät asianomaiset osapuolet ole esittäneet näyttöä siitä, että kyseiset korvaukset olisivat vaikuttaneet niiden jäsenten asemaan sisämarkkinoilla.

| (54) | Epäsuotuisien sääolojen luonteen kuvauksen puuttumisesta Kreikan viranomaiset korostavat, että kyseisenkaltaista kuvausta ei tarvita korvauksia koskevassa ministeriöiden välisessä päätöksessä, jossa oli sen sijaan osoitettava, että sääolot olivat tosiasiallisesti epäsuotuisat ja että aiheutuneen vahingon osuus tavanomaisesta tuotannosta oli vähintään 30 prosenttia. Lisäksi Kreikka sisällytti komission yksiköille antamiinsa huomautuksiin kyseisiä sääoloja koskevia analyyttisia tietoja, jotka perustuivat asianmukaisiin säätietoihin. |
| --- | --- |

(54)

Epäsuotuisien sääolojen luonteen kuvauksen puuttumisesta Kreikan viranomaiset korostavat, että kyseisenkaltaista kuvausta ei tarvita korvauksia koskevassa ministeriöiden välisessä päätöksessä, jossa oli sen sijaan osoitettava, että sääolot olivat tosiasiallisesti epäsuotuisat ja että aiheutuneen vahingon osuus tavanomaisesta tuotannosta oli vähintään 30 prosenttia. Lisäksi Kreikka sisällytti komission yksiköille antamiinsa huomautuksiin kyseisiä sääoloja koskevia analyyttisia tietoja, jotka perustuivat asianmukaisiin säätietoihin.

| (55) | Huomautuksesta, jonka mukaan Kreikka ei ole täsmentänyt kyseisien korvausten laskennassa käytettyä menetelmää eikä kärsityn menetyksen vähimmäismäärää, Kreikan viranomaiset muistuttavat, että huomautuksissa, jotka ne ovat esittäneet komissiolle, on yksityiskohtaisia tietoja näistä kahdesta seikasta. |
| --- | --- |

(55)

Huomautuksesta, jonka mukaan Kreikka ei ole täsmentänyt kyseisien korvausten laskennassa käytettyä menetelmää eikä kärsityn menetyksen vähimmäismäärää, Kreikan viranomaiset muistuttavat, että huomautuksissa, jotka ne ovat esittäneet komissiolle, on yksityiskohtaisia tietoja näistä kahdesta seikasta.

| (56) | Kreikan viranomaisten mukaan tarkasteltavina olevien korvausten myöntäminen ei ole vaikuttanut loppukuluttajiin, koska kyseisien maataloustuotteiden hintojen aleneminen ei ole alentanut vähittäishintoja. Kreikan viranomaiset esittivät tämän näkökannan tueksi Kreikan lehdistössä julkaistuja artikkeleita, joiden mukaan monien maataloustuotteiden, mukaan lukien tähän tapaukseen liittyvät tuotteet, vähittäishinnat ovat pysyneet korkeina huolimatta siitä, että kyseisien maataloustuotteiden tukkuhinta oli alentunut. |
| --- | --- |

(56)

Kreikan viranomaisten mukaan tarkasteltavina olevien korvausten myöntäminen ei ole vaikuttanut loppukuluttajiin, koska kyseisien maataloustuotteiden hintojen aleneminen ei ole alentanut vähittäishintoja. Kreikan viranomaiset esittivät tämän näkökannan tueksi Kreikan lehdistössä julkaistuja artikkeleita, joiden mukaan monien maataloustuotteiden, mukaan lukien tähän tapaukseen liittyvät tuotteet, vähittäishinnat ovat pysyneet korkeina huolimatta siitä, että kyseisien maataloustuotteiden tukkuhinta oli alentunut.

VI   TUEN ARVIOINTI

1.   Onko kyse perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta?

| (57) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Komissio katsoo, että tarkasteltavina olevat toimenpiteet täyttävät mainitut edellytykset. |
| --- | --- |

(57)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Komissio katsoo, että tarkasteltavina olevat toimenpiteet täyttävät mainitut edellytykset.

| (58) | Valtion varoista myönnetyt toimenpiteet
  Kuten asiassa C-355/00, Freskot AE vastaan Elliniko Dimosio, 22 päivänä maaliskuuta 2003 annettuun tuomioon (16), jäljempänä asia ’Freskot’, perustuvasta oikeuskäytännöstä ilmenee, tämä edellytys täyttyy tarkasteltavana olevassa asiassa, koska kyseisessä kansallisessa lainsäädännössä säädetään selvästi, että ELGA:n suorittamat korvaukset rahoitetaan valtion varoista ja että ne on katsottava suoritetun valtion lukuun yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (17) tarkoitetussa merkityksessä.
  Kuten asiassa Freskot, myös tässä tapauksessa lain 1790/1988 5 a §:stä (ks. myös johdanto-osan 11 kappale) ja muista Kreikan voimassa olevan lainsäädännön säännöksistä seuraa, että ELGA:n erityisestä vakuutusmaksusta saamat tulot, jotka veroviranomaiset perivät, sisältyvät valtion talousarvioon valtion tuloina, ja ne maksetaan ELGA:lle maatalousministeriön (nykyinen maaseudun kehittämisestä ja elintarvikkeista vastaava ministeriö) talousarviosta. Tämän vuoksi se seikka, että kyseiset maksut kirjataan valtion tuloiksi, on riittävä peruste sille, että ELGA:n suorittamat korvaukset maksetaan valtion varoista.
  Lisäksi lain 1790/1998 2 §:n (18) mukaisesti ELGA voi maksaa maatalousministeriön päätöksellä tukia tai korvauksia edunsaajille valtion talousarviosta tulevien varojen siirtona tai lainoina, jotka ELGA ottaa Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin ja siten, että lainan takaisinmaksua koskeva velvollisuus kuuluu Kreikan valtiolle.
  Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa kuitenkin, että valtion suoraan myöntämät edut ja valtion nimeämien tai perustamien julkisten tai yksityisten elinten välityksellä myöntämät edut katsotaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi valtion varoiksi (19). Tämän vuoksi kaksi lainaa, jotka ELGA otti vuosina 2008 ja 2009 maksettuja korvauksia varten Kreikan valtion takauksen turvin (ks. johdanto-osan 15 ja 17 kappale), ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja, koska ne ovat osa ELGA:n varoja ja ELGA on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka on kokonaan valtion omistuksessa ja maatalousministeriön valvonnassa (ks. myös johdanto-osan 8 kappale). |
| --- | --- |

(58)

Valtion varoista myönnetyt toimenpiteet

Kuten asiassa C-355/00, Freskot AE vastaan Elliniko Dimosio, 22 päivänä maaliskuuta 2003 annettuun tuomioon (16), jäljempänä asia ’Freskot’, perustuvasta oikeuskäytännöstä ilmenee, tämä edellytys täyttyy tarkasteltavana olevassa asiassa, koska kyseisessä kansallisessa lainsäädännössä säädetään selvästi, että ELGA:n suorittamat korvaukset rahoitetaan valtion varoista ja että ne on katsottava suoritetun valtion lukuun yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (17) tarkoitetussa merkityksessä.

Kuten asiassa Freskot, myös tässä tapauksessa lain 1790/1988 5 a §:stä (ks. myös johdanto-osan 11 kappale) ja muista Kreikan voimassa olevan lainsäädännön säännöksistä seuraa, että ELGA:n erityisestä vakuutusmaksusta saamat tulot, jotka veroviranomaiset perivät, sisältyvät valtion talousarvioon valtion tuloina, ja ne maksetaan ELGA:lle maatalousministeriön (nykyinen maaseudun kehittämisestä ja elintarvikkeista vastaava ministeriö) talousarviosta. Tämän vuoksi se seikka, että kyseiset maksut kirjataan valtion tuloiksi, on riittävä peruste sille, että ELGA:n suorittamat korvaukset maksetaan valtion varoista.

Lisäksi lain 1790/1998 2 §:n (18) mukaisesti ELGA voi maksaa maatalousministeriön päätöksellä tukia tai korvauksia edunsaajille valtion talousarviosta tulevien varojen siirtona tai lainoina, jotka ELGA ottaa Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin ja siten, että lainan takaisinmaksua koskeva velvollisuus kuuluu Kreikan valtiolle.

Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa kuitenkin, että valtion suoraan myöntämät edut ja valtion nimeämien tai perustamien julkisten tai yksityisten elinten välityksellä myöntämät edut katsotaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi valtion varoiksi (19). Tämän vuoksi kaksi lainaa, jotka ELGA otti vuosina 2008 ja 2009 maksettuja korvauksia varten Kreikan valtion takauksen turvin (ks. johdanto-osan 15 ja 17 kappale), ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja, koska ne ovat osa ELGA:n varoja ja ELGA on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka on kokonaan valtion omistuksessa ja maatalousministeriön valvonnassa (ks. myös johdanto-osan 8 kappale).

| (59) | Toimenpiteet vaikuttavat kauppaan ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua
  Komissio toteaa, että kyseiset korvaukset suosivat kotimaisia tuottajia verrattuna yhteisön muihin tuottajiin, jotka eivät saa samaa tukea. Maatalousalalla käydään kilpailua unionin tasolla (20), ja sen vuoksi kaikki jossakin jäsenvaltiossa tuotannon hyväksi toteutetut toimenpiteet vaikuttavat siihen (21). Sen vuoksi kyseiset korvaukset voivat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(59)

Toimenpiteet vaikuttavat kauppaan ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua

Komissio toteaa, että kyseiset korvaukset suosivat kotimaisia tuottajia verrattuna yhteisön muihin tuottajiin, jotka eivät saa samaa tukea. Maatalousalalla käydään kilpailua unionin tasolla (20), ja sen vuoksi kaikki jossakin jäsenvaltiossa tuotannon hyväksi toteutetut toimenpiteet vaikuttavat siihen (21). Sen vuoksi kyseiset korvaukset voivat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (60) | Joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja suosivat toimenpiteet
  Tuomioistuimen oikeuskäytännön (22) mukaan tukena pidetään toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yritysten vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustusten kaltaisia.
  Tuomioistuin totesi asiassa Freskot, että perussopimuksen 102 artiklassa tarkoitettu käsite ”yritys” ei koske ELGA:n kaltaista laitosta siltä osin, kuin on kyse tämän toiminnasta, joka perustuu luonnonuhkien varalta olevaan pakolliseen vakuutusjärjestelmään (ks. tuomion 79 ja 88 kohta).
  Kyseisellä pakollisella vakuutusjärjestelmällä tavoitellaan pääasiassa sosiaalipoliittista päämäärää, jolla pyritään varmistamaan riittävä vakuutusturva kaikille maatiloille, mukaan lukien maatilat, joiden osalta luonnonuhasta aiheutuvan vahinkotapahtuman todennäköisyys on suurempi (ks. tuomion 66 ja 67 kohta). Kaikista maataloustuotteista peritään samansuuruinen maksu eikä maksun määrä riipu tuottajan tosiasiallisesta riskiprofiilista (yhteisvastuuperiaate). Valtio valvoo ELGA:n toimintaa, ja toimivaltaiset ministerit määrittävät sekä vakuutusmaksun suuruuden tulojen osalta että maksettavien korvausten määrän.
  Kuten tuomioistuin totesi 22 päivänä tammikuuta 2002 asiassa C-218/00, Cisal vastaan INAIL, antamassaan tuomiossa (23), se että valtio valvoo ELGA:n vakuutusjärjestelmän olennaisina seikkoina olevien korvausten ja vakuutusmaksujen määrää ja että tällaiselle vakuutusjärjestelmälle luonteenomainen pakollinen kuuluminen järjestelmään on välttämätön järjestelmän rahoitukselliselle tasapainolle ja yhteisvastuuperiaatteen noudattamiselle, ja yhteisvastuuperiaate edellyttää, ettei vakuutetulle maksettuja etuuksia suhteuteta hänen suorittamiinsa vakuutusmaksuihin.
  Nyt tarkasteltavana oleva asia eroaa kuitenkin asiaan Cisal vastaan INAIL liittyvistä seikoista siten, että ELGA:n vakuutuskorvausten saajat ovat taloudellista toimintaa harjoittavia yrityksiä. Se, että ELGA ei harjoita itse taloudellista toimintaa, ei sen vuoksi riitä perusteeksi sille, että sen suorittamien maksujen saajien ei katsottaisi olevan perussopimuksessa tarkoitettuja yrityksiä, joita ei katsottaisi potentiaalisiksi valtiontukien saajiksi (ks. asia Freskot, 80 kohta).
  Taloudellisesta edusta tuomioistuin toteaa asian Freskot 84 kohdassa yksinomaan, että ”näin ollen on tarkasteltava yhtäältä sitä, olisivatko – ja jos olisivat, missä määrin – kreikkalaiset maatilat ilman pakollisen vakuutusturvan olemassaoloa joutuneet hankkimaan ja tosiasiallisesti voineet hankkia vakuutuksen yksityisiltä vakuutusyhtiöiltä taikka joutuneet ryhtymään ja tosiasiallisesti voineet ryhtyä muihin toimenpiteisiin suojautuakseen riittävällä tavalla luonnonuhkien näille maatiloille aiheuttamien seurausten varalta; ja toisaalta sitä, missä määrin maksu vastaa ELGA:n pakollisen vakuutuksen nojalla suorittamien korvausten todellisia taloudellisia kustannuksia, jos tällaiset kustannukset ylipäätään voidaan laskea”. Tuomion 87 kohdassa tuomioistuin toteaa kuitenkin, että ”yhteisöjen tuomioistuimella ei kuitenkaan ole käytettävissään tarpeellisia tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja vastatakseen esitetyn kysymyksen siihen osaan, joka koskee sitä, onko ELGA:n luonnonuhkien varalta olevan pakollisen vakuutusjärjestelmän nojalla suorittamia korvauksia mahdollisesti pidettävä valtiontukina”. Asian Freskot 87 kohdassa tuomioistuin toteaa kuitenkin, että ”yhteisöjen tuomioistuimella ei kuitenkaan ole käytettävissään tarpeellisia tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja vastatakseen esitetyn kysymyksen siihen osaan, joka koskee sitä, onko ELGA:n luonnonuhkien varalta olevan pakollisen vakuutusjärjestelmän nojalla suorittamia korvauksia mahdollisesti pidettävä valtiontukina”. |
| --- | --- |

(60)

Joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja suosivat toimenpiteet

Tuomioistuimen oikeuskäytännön (22) mukaan tukena pidetään toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yritysten vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustusten kaltaisia.

Tuomioistuin totesi asiassa Freskot, että perussopimuksen 102 artiklassa tarkoitettu käsite ”yritys” ei koske ELGA:n kaltaista laitosta siltä osin, kuin on kyse tämän toiminnasta, joka perustuu luonnonuhkien varalta olevaan pakolliseen vakuutusjärjestelmään (ks. tuomion 79 ja 88 kohta).

Kyseisellä pakollisella vakuutusjärjestelmällä tavoitellaan pääasiassa sosiaalipoliittista päämäärää, jolla pyritään varmistamaan riittävä vakuutusturva kaikille maatiloille, mukaan lukien maatilat, joiden osalta luonnonuhasta aiheutuvan vahinkotapahtuman todennäköisyys on suurempi (ks. tuomion 66 ja 67 kohta). Kaikista maataloustuotteista peritään samansuuruinen maksu eikä maksun määrä riipu tuottajan tosiasiallisesta riskiprofiilista (yhteisvastuuperiaate). Valtio valvoo ELGA:n toimintaa, ja toimivaltaiset ministerit määrittävät sekä vakuutusmaksun suuruuden tulojen osalta että maksettavien korvausten määrän.

Kuten tuomioistuin totesi 22 päivänä tammikuuta 2002 asiassa C-218/00, Cisal vastaan INAIL, antamassaan tuomiossa (23), se että valtio valvoo ELGA:n vakuutusjärjestelmän olennaisina seikkoina olevien korvausten ja vakuutusmaksujen määrää ja että tällaiselle vakuutusjärjestelmälle luonteenomainen pakollinen kuuluminen järjestelmään on välttämätön järjestelmän rahoitukselliselle tasapainolle ja yhteisvastuuperiaatteen noudattamiselle, ja yhteisvastuuperiaate edellyttää, ettei vakuutetulle maksettuja etuuksia suhteuteta hänen suorittamiinsa vakuutusmaksuihin.

Nyt tarkasteltavana oleva asia eroaa kuitenkin asiaan Cisal vastaan INAIL liittyvistä seikoista siten, että ELGA:n vakuutuskorvausten saajat ovat taloudellista toimintaa harjoittavia yrityksiä. Se, että ELGA ei harjoita itse taloudellista toimintaa, ei sen vuoksi riitä perusteeksi sille, että sen suorittamien maksujen saajien ei katsottaisi olevan perussopimuksessa tarkoitettuja yrityksiä, joita ei katsottaisi potentiaalisiksi valtiontukien saajiksi (ks. asia Freskot, 80 kohta).

Taloudellisesta edusta tuomioistuin toteaa asian Freskot 84 kohdassa yksinomaan, että ”näin ollen on tarkasteltava yhtäältä sitä, olisivatko – ja jos olisivat, missä määrin – kreikkalaiset maatilat ilman pakollisen vakuutusturvan olemassaoloa joutuneet hankkimaan ja tosiasiallisesti voineet hankkia vakuutuksen yksityisiltä vakuutusyhtiöiltä taikka joutuneet ryhtymään ja tosiasiallisesti voineet ryhtyä muihin toimenpiteisiin suojautuakseen riittävällä tavalla luonnonuhkien näille maatiloille aiheuttamien seurausten varalta; ja toisaalta sitä, missä määrin maksu vastaa ELGA:n pakollisen vakuutuksen nojalla suorittamien korvausten todellisia taloudellisia kustannuksia, jos tällaiset kustannukset ylipäätään voidaan laskea”. Tuomion 87 kohdassa tuomioistuin toteaa kuitenkin, että ”yhteisöjen tuomioistuimella ei kuitenkaan ole käytettävissään tarpeellisia tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja vastatakseen esitetyn kysymyksen siihen osaan, joka koskee sitä, onko ELGA:n luonnonuhkien varalta olevan pakollisen vakuutusjärjestelmän nojalla suorittamia korvauksia mahdollisesti pidettävä valtiontukina”. Asian Freskot 87 kohdassa tuomioistuin toteaa kuitenkin, että ”yhteisöjen tuomioistuimella ei kuitenkaan ole käytettävissään tarpeellisia tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja vastatakseen esitetyn kysymyksen siihen osaan, joka koskee sitä, onko ELGA:n luonnonuhkien varalta olevan pakollisen vakuutusjärjestelmän nojalla suorittamia korvauksia mahdollisesti pidettävä valtiontukina”.

| (61) | Tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistetaan, ettei toimenpidettä voida jättää katsomatta perustamissopimuksen perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi yksinomaan sillä perusteella, että toimenpide on luonteeltaan sosiaalinen (24) tai että se rahoitetaan osittain tai kokonaan viranomaisen näille yrityksille määräämillä ja niiltä kantamilla maksuilla (25), koska kyseisessä artiklassa ei erotella valtion interventioita niiden syiden tai tavoitteiden mukaisesti, vaan ne määritellään niiden vaikutusten mukaan (26).
  Korvaukset, jotka ELGA maksoi vuonna 2008 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, koskivat tiettyjä kreikkalaisia kasvi- ja eläinperäisiä tuotteita ja vuonna 2009 maksetut korvaukset tiettyjä kasviviljelmiä. Tästä seuraa, että korvaukset, jotka ELGA maksoi paikallisille maataloustuotteiden tuottajille, voivat antaa kyseisille tuottajille valikoivan taloudellisen edun verrattuna unionin muihin tuottajiin, jotka eivät saa samaa tukea.
  Lisäksi tapauksissa, joissa luonnononnettomuudesta aiheutuvan vahinkotapahtuman todennäköisyys on suurempi, on aihetta epäillä, voivatko maatilat saada vakuutusturvan yksityiseltä vakuutuksenantajalta vastaavin ehdoin. Komissio katsoo sen vuoksi tässä tilanteessa, että korvaukset, jotka ELGA maksoi kyseisen järjestelmän kautta, antavat edunsaajille valikoivan taloudellisen edun. |
| --- | --- |

(61)

Tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistetaan, ettei toimenpidettä voida jättää katsomatta perustamissopimuksen perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi yksinomaan sillä perusteella, että toimenpide on luonteeltaan sosiaalinen (24) tai että se rahoitetaan osittain tai kokonaan viranomaisen näille yrityksille määräämillä ja niiltä kantamilla maksuilla (25), koska kyseisessä artiklassa ei erotella valtion interventioita niiden syiden tai tavoitteiden mukaisesti, vaan ne määritellään niiden vaikutusten mukaan (26).

Korvaukset, jotka ELGA maksoi vuonna 2008 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, koskivat tiettyjä kreikkalaisia kasvi- ja eläinperäisiä tuotteita ja vuonna 2009 maksetut korvaukset tiettyjä kasviviljelmiä. Tästä seuraa, että korvaukset, jotka ELGA maksoi paikallisille maataloustuotteiden tuottajille, voivat antaa kyseisille tuottajille valikoivan taloudellisen edun verrattuna unionin muihin tuottajiin, jotka eivät saa samaa tukea.

Lisäksi tapauksissa, joissa luonnononnettomuudesta aiheutuvan vahinkotapahtuman todennäköisyys on suurempi, on aihetta epäillä, voivatko maatilat saada vakuutusturvan yksityiseltä vakuutuksenantajalta vastaavin ehdoin. Komissio katsoo sen vuoksi tässä tilanteessa, että korvaukset, jotka ELGA maksoi kyseisen järjestelmän kautta, antavat edunsaajille valikoivan taloudellisen edun.

| (62) | Tuomioistuimen asiassa Freskot antaman tuomion kannalta (ks. tuomion 86 kohta) on kuitenkin aiheellista tarkastella kysymystä siitä, voitaisiinko kyseistä toimenpidettä perustella järjestelmän luonteella tai yleisellä rakenteella. Asianomaisen jäsenvaltion tehtävänä on osoittaa, että toimenpidettä voidaan perustella kyseisen järjestelmän luonteen ja rakenteen nojalla (27). On syytä tutkia, aiheuttavatko maatalousalan erityispiirteet ja sen erityisen suuri riippuvuus tietyistä sääoloja sekä sen haavoittuvuus Kreikan luonnonuhkiin nähden sen, että Kreikalla on välttämättä oltava valtiollinen järjestelmä, joka turvaa korvausten vähimmäistason yhteisvastuun periaatteen perusteella. Toimenpide, jolla poiketaan yleisestä verojärjestelmästä, voi kuitenkin olla perusteltu verojärjestelmän (tai veroluonteisen järjestelmän) luonteen tai rakenteen johdosta, jos kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että mainittu toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista. On erotettava yhtäältä tietylle järjestelmälle asetetut tavoitteet, jotka ovat järjestelmään nähden ulkoisia, ja toisaalta itse verojärjestelmään olennaisena osana kuuluvat mekanismit, jotka ovat tarpeen mainitunlaisten tavoitteiden saavuttamiseksi (28).
  Koska on ilmeistä, että ELGA:a ei rahoiteta pelkästään veroluonteisilla maksuilla vaan lisäksi myös valtion suorilla maksuosuuksilla, tuottajien väliseen yhteisvastuuseen pohjautuvaa perustetta ei voida soveltaa, joten järjestelmä on katsottava kokonaisuudessaan valikoivaksi.
  Sen vuoksi 386 986 648 euron suuruisia korvauksia, jotka maksettiin tuottajille vuonna 2008, ei rahoitettu suurimmaksi osaksi pakollisilla erityismaksuilla, joiden määrä oli vain 88 353 000 euroa. Tässä tapauksessa vakuutetuille tuottajille suoritettuja maksuja ei voitaisi enää katsoa maksuiksi, jotka rahoitetaan pelkästään vakuutusmaksuista saatavilla tuloilla (29). |
| --- | --- |

(62)

Tuomioistuimen asiassa Freskot antaman tuomion kannalta (ks. tuomion 86 kohta) on kuitenkin aiheellista tarkastella kysymystä siitä, voitaisiinko kyseistä toimenpidettä perustella järjestelmän luonteella tai yleisellä rakenteella. Asianomaisen jäsenvaltion tehtävänä on osoittaa, että toimenpidettä voidaan perustella kyseisen järjestelmän luonteen ja rakenteen nojalla (27). On syytä tutkia, aiheuttavatko maatalousalan erityispiirteet ja sen erityisen suuri riippuvuus tietyistä sääoloja sekä sen haavoittuvuus Kreikan luonnonuhkiin nähden sen, että Kreikalla on välttämättä oltava valtiollinen järjestelmä, joka turvaa korvausten vähimmäistason yhteisvastuun periaatteen perusteella. Toimenpide, jolla poiketaan yleisestä verojärjestelmästä, voi kuitenkin olla perusteltu verojärjestelmän (tai veroluonteisen järjestelmän) luonteen tai rakenteen johdosta, jos kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että mainittu toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista. On erotettava yhtäältä tietylle järjestelmälle asetetut tavoitteet, jotka ovat järjestelmään nähden ulkoisia, ja toisaalta itse verojärjestelmään olennaisena osana kuuluvat mekanismit, jotka ovat tarpeen mainitunlaisten tavoitteiden saavuttamiseksi (28).

Koska on ilmeistä, että ELGA:a ei rahoiteta pelkästään veroluonteisilla maksuilla vaan lisäksi myös valtion suorilla maksuosuuksilla, tuottajien väliseen yhteisvastuuseen pohjautuvaa perustetta ei voida soveltaa, joten järjestelmä on katsottava kokonaisuudessaan valikoivaksi.

Sen vuoksi 386 986 648 euron suuruisia korvauksia, jotka maksettiin tuottajille vuonna 2008, ei rahoitettu suurimmaksi osaksi pakollisilla erityismaksuilla, joiden määrä oli vain 88 353 000 euroa. Tässä tapauksessa vakuutetuille tuottajille suoritettuja maksuja ei voitaisi enää katsoa maksuiksi, jotka rahoitetaan pelkästään vakuutusmaksuista saatavilla tuloilla (29).

| (63) | Vuonna 2009 maksetuista 415 019 452 euron suuruisista korvauksista komissio toteaa, että niitä ei rahoitettu pakollisilla erityismaksuilla, joiden määrä oli 57 015 388 euroa vuonna 2009. Kyseisistä korvauksista säädettiin 30 päivänä tammikuuta 2009 annetulla ministeriöiden välisellä asetuksella, jonka mukaan kyse oli kasvituotannon menetyksiä koskevasta poikkeuksellisesta vakuutusturvasta. Ne eivät sisältyneet korvauksiin, jotka ELGA joutui maksamaan tuottajille vuonna 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä vahinkojen korjaamiseksi. Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä Kreikan viranomaisten väitettä, jonka mukaan myös kyseiset korvaukset olisi katsottava varsinaisiksi korvauksiksi. |
| --- | --- |

(63)

Vuonna 2009 maksetuista 415 019 452 euron suuruisista korvauksista komissio toteaa, että niitä ei rahoitettu pakollisilla erityismaksuilla, joiden määrä oli 57 015 388 euroa vuonna 2009. Kyseisistä korvauksista säädettiin 30 päivänä tammikuuta 2009 annetulla ministeriöiden välisellä asetuksella, jonka mukaan kyse oli kasvituotannon menetyksiä koskevasta poikkeuksellisesta vakuutusturvasta. Ne eivät sisältyneet korvauksiin, jotka ELGA joutui maksamaan tuottajille vuonna 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä vahinkojen korjaamiseksi. Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä Kreikan viranomaisten väitettä, jonka mukaan myös kyseiset korvaukset olisi katsottava varsinaisiksi korvauksiksi.

| (64) | Voidakseen maksaa mainitut suuret korvaukset maataloustuotteiden tuottajille ELGA joutui ottamaan kaksi lainaa, jotka maksetaan takaisin kymmenen vuoden aikana (ks. johdanto-osan 16 ja 17 kappale). Niiden tietojen perusteella, jotka Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet ELGA:n ottamien kahden lainan vuotuisten korko- ja lyhennyserien kehityksestä, on todettava, ettei ELGA saa tuottajien maksamista erityisistä vakuutusmaksuista tarpeeksi varoja maksaakseen nämä vuotuiset erät kymmenen vuoden aikana. Tämä johtuu erityisesti siitä, että kyseisiä maksuja on käytettävä korvausten maksamiseksi mainittujen vuosien aikana sattuneista vahingoista. |
| --- | --- |

(64)

Voidakseen maksaa mainitut suuret korvaukset maataloustuotteiden tuottajille ELGA joutui ottamaan kaksi lainaa, jotka maksetaan takaisin kymmenen vuoden aikana (ks. johdanto-osan 16 ja 17 kappale). Niiden tietojen perusteella, jotka Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet ELGA:n ottamien kahden lainan vuotuisten korko- ja lyhennyserien kehityksestä, on todettava, ettei ELGA saa tuottajien maksamista erityisistä vakuutusmaksuista tarpeeksi varoja maksaakseen nämä vuotuiset erät kymmenen vuoden aikana. Tämä johtuu erityisesti siitä, että kyseisiä maksuja on käytettävä korvausten maksamiseksi mainittujen vuosien aikana sattuneista vahingoista.

| (65) | Kreikan viranomaiset olivat ilmoittaneet toimittamissaan lisätiedoissa, että uusi maataloustoiminnan suoja- ja vakuutusjärjestelmää koskeva laki 3877/2010 hyväksyttiin ELGA:n tulojen kasvattamiseksi.
  Komissio katsoo, että kyseinen laki voi edistää ELGA:n toiminnan tulevaa tervehdyttämistä. Vaikka ELGA:n tulot tulevat kasvamaan, siitä ei voida päätellä, että tulojen kasvu olisi riittävä mainittujen lainojen maksamiseksi takaisin ja korvausten myöntämiseksi tuottajille kyseisien vuosien aikana.
  Laina, jonka ELGA otti vuodeksi 2009, rasittaa siten liiallisessa määrin tuloja, jotka se saa kymmenen seuraavan vuoden aikana, koska se joutui jo tuolloin maksamaan takaisin lainaa, jonka se oli ottanut vuodeksi 2008 ja jota varten se oli ”kiinnittänyt” ennakkoon seuraavien vuosien vakuutusmaksut. Kuten asianomaiset osapuolet toteavat (ks. johdanto-osan 34 ja 35 kappale), kaksi lisälainaa, jotka ELGA otti myös vuonna 2009, pahentavat väistämättä tätä ongelmaa. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kyseiset toimenpiteet rahoitettaisiin myös muista ELGA:n käytettävissä olevista valtion varoista. |
| --- | --- |

(65)

Kreikan viranomaiset olivat ilmoittaneet toimittamissaan lisätiedoissa, että uusi maataloustoiminnan suoja- ja vakuutusjärjestelmää koskeva laki 3877/2010 hyväksyttiin ELGA:n tulojen kasvattamiseksi.

Komissio katsoo, että kyseinen laki voi edistää ELGA:n toiminnan tulevaa tervehdyttämistä. Vaikka ELGA:n tulot tulevat kasvamaan, siitä ei voida päätellä, että tulojen kasvu olisi riittävä mainittujen lainojen maksamiseksi takaisin ja korvausten myöntämiseksi tuottajille kyseisien vuosien aikana.

Laina, jonka ELGA otti vuodeksi 2009, rasittaa siten liiallisessa määrin tuloja, jotka se saa kymmenen seuraavan vuoden aikana, koska se joutui jo tuolloin maksamaan takaisin lainaa, jonka se oli ottanut vuodeksi 2008 ja jota varten se oli ”kiinnittänyt” ennakkoon seuraavien vuosien vakuutusmaksut. Kuten asianomaiset osapuolet toteavat (ks. johdanto-osan 34 ja 35 kappale), kaksi lisälainaa, jotka ELGA otti myös vuonna 2009, pahentavat väistämättä tätä ongelmaa. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kyseiset toimenpiteet rahoitettaisiin myös muista ELGA:n käytettävissä olevista valtion varoista.

| (66) | Näyttää joka tapauksessa siltä, että eroja, jotka tukiohjelmassa tehtiin vastaavanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien yritysten välillä, ei voida perustella kyseisen ohjelman yhteisvastuutavoitteilla, kun tilannetta tarkastellaan luonnonilmiöiden aiheuttamien vahinkojen korvaamista koskevan Kreikan lainsäädännön kannalta. Muilla kuin nyt tarkasteltavan ohjelman kattamilla aloilla toimivat yritykset vastaavat ensiksikin itse samankaltaisista tai vertailukelpoisista riskeistä. Lisäksi on ilmeistä, että ohjelman kattamalla maatalousalalla tietyt tuottajat tulevat aina olemaan muita alttiimpia tietyille riskeille (tuotannon tyypin tai maantieteellisen sijaintipaikkansa vuoksi), mikä aiheuttaa sen, että tukien maksaminen tulee aina painottumaan tiettyihin tuottajaryhmiin muiden tuottajien kustannuksella. |
| --- | --- |

(66)

Näyttää joka tapauksessa siltä, että eroja, jotka tukiohjelmassa tehtiin vastaavanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien yritysten välillä, ei voida perustella kyseisen ohjelman yhteisvastuutavoitteilla, kun tilannetta tarkastellaan luonnonilmiöiden aiheuttamien vahinkojen korvaamista koskevan Kreikan lainsäädännön kannalta. Muilla kuin nyt tarkasteltavan ohjelman kattamilla aloilla toimivat yritykset vastaavat ensiksikin itse samankaltaisista tai vertailukelpoisista riskeistä. Lisäksi on ilmeistä, että ohjelman kattamalla maatalousalalla tietyt tuottajat tulevat aina olemaan muita alttiimpia tietyille riskeille (tuotannon tyypin tai maantieteellisen sijaintipaikkansa vuoksi), mikä aiheuttaa sen, että tukien maksaminen tulee aina painottumaan tiettyihin tuottajaryhmiin muiden tuottajien kustannuksella.

| (67) | Näistä syistä komissio päättelee, että korvaukset, jotka ELGA maksoi maataloustuotteiden tuottajille vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, kuuluvat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja ovat valtiontukia. |
| --- | --- |

(67)

Näistä syistä komissio päättelee, että korvaukset, jotka ELGA maksoi maataloustuotteiden tuottajille vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, kuuluvat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja ovat valtiontukia.

| (68) | Tämän vuoksi on syytä tutkia, onko perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä periaatteesta, jonka mukaan valtiontuet ovat kiellettyjä, mahdollista myöntää poikkeus. |
| --- | --- |

(68)

Tämän vuoksi on syytä tutkia, onko perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä periaatteesta, jonka mukaan valtiontuet ovat kiellettyjä, mahdollista myöntää poikkeus.

2.   Toimenpiteiden katsominen sääntöjenvastaisiksi tuiksi

| (69) | Koska nyt tarkasteltavana olevat tuet on myönnetty ja maksettu ilmoittamatta siitä ennakolta, kyse on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetusta sääntöjenvastaisesta tuesta. |
| --- | --- |

(69)

Koska nyt tarkasteltavana olevat tuet on myönnetty ja maksettu ilmoittamatta siitä ennakolta, kyse on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetusta sääntöjenvastaisesta tuesta.

3.   Arviointi tukien soveltuvuudesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla

| (70) | Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(70)

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (71) | Tämän poikkeuksen soveltaminen edellyttää, että kyseiset tuet noudattavat niiden myöntämisen aikaan – eli vuosina 2008 ja 2009 – sovellettavia säädöksiä. Tässä tapauksessa on kyse maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevista suuntaviivoista vuosiksi 2007–2013 ja erityisesti niiden V.B luvusta, jossa tarkastellaan maataloustuotannolle tai maatalouden tuotantovälineille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi myönnettäviä tukia, varsinkin V.B.3 kohdasta, jossa tarkastellaan tukea viljelijöille myönnettäviin korvauksiin epäsuotuisista sääoloista johtuvien menetysten vuoksi, ja poikkeusasetuksen 11 artiklasta.
  On huomattava, että suuntaviivojen V.B.4 lukua, jossa käsitellään eläin- ja kasvitautien torjuntaan tarkoitettua tukea, olisi sovellettava tiettyihin tuotannonaloihin, jotka kuuluivat tuottajille vuonna 2009 myönnettyjen tukien piiriin (itämainen tupakka ja peruna). Koska Kreikan viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että näillä tuotannonaloilla ilmenneet taudit johtuivat epäsuotuisista sääoloista (ks. myös johdanto-osan 44 kappale) suuntaviivojen V.B.4 luvun alaviitteen 31 mukaisesti, komissio arvioi tukitoimenpiteet V.B.3 luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

(71)

Tämän poikkeuksen soveltaminen edellyttää, että kyseiset tuet noudattavat niiden myöntämisen aikaan – eli vuosina 2008 ja 2009 – sovellettavia säädöksiä. Tässä tapauksessa on kyse maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevista suuntaviivoista vuosiksi 2007–2013 ja erityisesti niiden V.B luvusta, jossa tarkastellaan maataloustuotannolle tai maatalouden tuotantovälineille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi myönnettäviä tukia, varsinkin V.B.3 kohdasta, jossa tarkastellaan tukea viljelijöille myönnettäviin korvauksiin epäsuotuisista sääoloista johtuvien menetysten vuoksi, ja poikkeusasetuksen 11 artiklasta.

On huomattava, että suuntaviivojen V.B.4 lukua, jossa käsitellään eläin- ja kasvitautien torjuntaan tarkoitettua tukea, olisi sovellettava tiettyihin tuotannonaloihin, jotka kuuluivat tuottajille vuonna 2009 myönnettyjen tukien piiriin (itämainen tupakka ja peruna). Koska Kreikan viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että näillä tuotannonaloilla ilmenneet taudit johtuivat epäsuotuisista sääoloista (ks. myös johdanto-osan 44 kappale) suuntaviivojen V.B.4 luvun alaviitteen 31 mukaisesti, komissio arvioi tukitoimenpiteet V.B.3 luvun mukaisesti.

| (72) | Edellä mainituissa suuntaviivojen kohdissa tarkoitetut olosuhteet, jotka ovat merkityksellisiä tämän asian kannalta, ovat seuraavat:






  a) | Suuntaviivojen 125 kohdan mukaiset sääolot, kuten halla, rakeet, jää, sade tai kuivuus, toisin sanoen ilmiöt, jotka aiheuttivat menetyksiä tietyille maataloustuotannon aloille Kreikassa vuosina 2008 ja 2009, voidaan rinnastaa luonnonmullistuksiin, jos vahinkojen taso ylittää tavanomaisen tuotannon tietyn vähimmäismäärän. Rinnastettavissa olevista tapahtumista maksettava korvaus edistää viljelyalan kehitystä, ja se olisi sallittava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.
  Jotta menetykset olisivat tukikelpoisia, epäsuotuisista sääoloista johtuvien menetysten on oltava vähintään 30 prosenttia tuotannonmenetystä edeltävän kolmivuotiskauden keskimääräisestä tuotannosta tai edeltävään viisivuotiskauteen perustuvasta kolmen vuoden keskiarvosta, josta on poistettu korkeimman ja alhaisimman vuoden arvo. Suuntaviivojen 128 kohdan mukaisesti komissio hyväksyy vaihtoehtoiset tavanomaisen tuotannon laskentaperusteet, esimerkiksi alueelliset viitearvot, jos se katsoo, että ne ovat edustavia eivätkä perustu epätavallisen suuriin satoihin; |
| --- | --- | --- |

(72)

Edellä mainituissa suuntaviivojen kohdissa tarkoitetut olosuhteet, jotka ovat merkityksellisiä tämän asian kannalta, ovat seuraavat:

a)

Suuntaviivojen 125 kohdan mukaiset sääolot, kuten halla, rakeet, jää, sade tai kuivuus, toisin sanoen ilmiöt, jotka aiheuttivat menetyksiä tietyille maataloustuotannon aloille Kreikassa vuosina 2008 ja 2009, voidaan rinnastaa luonnonmullistuksiin, jos vahinkojen taso ylittää tavanomaisen tuotannon tietyn vähimmäismäärän. Rinnastettavissa olevista tapahtumista maksettava korvaus edistää viljelyalan kehitystä, ja se olisi sallittava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

Jotta menetykset olisivat tukikelpoisia, epäsuotuisista sääoloista johtuvien menetysten on oltava vähintään 30 prosenttia tuotannonmenetystä edeltävän kolmivuotiskauden keskimääräisestä tuotannosta tai edeltävään viisivuotiskauteen perustuvasta kolmen vuoden keskiarvosta, josta on poistettu korkeimman ja alhaisimman vuoden arvo. Suuntaviivojen 128 kohdan mukaisesti komissio hyväksyy vaihtoehtoiset tavanomaisen tuotannon laskentaperusteet, esimerkiksi alueelliset viitearvot, jos se katsoo, että ne ovat edustavia eivätkä perustu epätavallisen suuriin satoihin;

| b) | Tukitoimenpiteitä koskevien ilmoitusten tukena on oltava asianmukaiset säätiedot. Lisäksi viranomaisten on tunnustettava virallisesti epäsuotuisat sääolot, jotka voidaan rinnastaa luonnonmullistukseen; |
| --- | --- |

b)

Tukitoimenpiteitä koskevien ilmoitusten tukena on oltava asianmukaiset säätiedot. Lisäksi viranomaisten on tunnustettava virallisesti epäsuotuisat sääolot, jotka voidaan rinnastaa luonnonmullistukseen;

| c) | Tuen bruttointensiteetti voi olla enintään 80 prosenttia (90 prosenttia epäsuotuisilla alueilla ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (30) 36 artiklan a alakohdan i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetuilla alueilla, jotka jäsenvaltiot ovat rajanneet kyseisen asetuksen 50 ja 94 artiklan mukaisesti) kyseisen tuotteen myyntitulojen alenemisesta, joka lasketaan vähentämällä






  i) | sinä vuonna, jona epäsuotuisien sääolojen aiheuttama tapahtuma esiintyi, tuotetun tuotteen määrä kerrottuna kyseisen vuoden aikana saadulla keskimääräisellä myyntihinnalla |
| --- | --- | --- |

c)

Tuen bruttointensiteetti voi olla enintään 80 prosenttia (90 prosenttia epäsuotuisilla alueilla ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (30) 36 artiklan a alakohdan i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetuilla alueilla, jotka jäsenvaltiot ovat rajanneet kyseisen asetuksen 50 ja 94 artiklan mukaisesti) kyseisen tuotteen myyntitulojen alenemisesta, joka lasketaan vähentämällä

i)

sinä vuonna, jona epäsuotuisien sääolojen aiheuttama tapahtuma esiintyi, tuotetun tuotteen määrä kerrottuna kyseisen vuoden aikana saadulla keskimääräisellä myyntihinnalla

| ii) | edellisen kolmivuotiskauden keskimääräisestä vuosituotannosta (tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden keskimääräisestä tuotannosta, lukuun ottamatta korkeinta ja alinta määrää) kerrottuna saadulla keskimääräisellä myyntihinnalla. |
| --- | --- |

ii)

edellisen kolmivuotiskauden keskimääräisestä vuosituotannosta (tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden keskimääräisestä tuotannosta, lukuun ottamatta korkeinta ja alinta määrää) kerrottuna saadulla keskimääräisellä myyntihinnalla.

Tällä tavoin saatua tukikelpoista määrää voidaan korottaa muiden sellaisten kustannusten määrällä, jotka ovat aiheutuneet viljelijälle erityisesti siksi, että sato on jäänyt korjaamatta epäsuotuisan tapahtuman vuoksi;

| d) | Tukikelpoisten menetysten enimmäismäärästä on vähennettävä mahdolliset vakuutuskorvauksina saadut määrät ja kustannukset, jotka eivät johtuneet epäsuotuisista sääoloista; |
| --- | --- |

d)

Tukikelpoisten menetysten enimmäismäärästä on vähennettävä mahdolliset vakuutuskorvauksina saadut määrät ja kustannukset, jotka eivät johtuneet epäsuotuisista sääoloista;

| e) | Menetykset on laskettava yksittäisen maatilan tasolla, mutta komissio voi hyväksyä keskiarvojen käytön edellyttäen, että ne ovat edustavia eivätkä johda liiallisten korvausten maksamiseen yhdellekään edunsaajalle; |
| --- | --- |

e)

Menetykset on laskettava yksittäisen maatilan tasolla, mutta komissio voi hyväksyä keskiarvojen käytön edellyttäen, että ne ovat edustavia eivätkä johda liiallisten korvausten maksamiseen yhdellekään edunsaajalle;

| f) | Edunsaajan on aina vastattava osasta kustannuksia (suuntaviivojen 125 kohdan d alakohta); |
| --- | --- |

f)

Edunsaajan on aina vastattava osasta kustannuksia (suuntaviivojen 125 kohdan d alakohta);

| g) | Ohjelmien toteutus on aloitettava kolmen vuoden kuluessa ja tuet on maksettava neljän vuoden kuluessa menojen tai menetyksen aiheutumisesta. |
| --- | --- |

g)

Ohjelmien toteutus on aloitettava kolmen vuoden kuluessa ja tuet on maksettava neljän vuoden kuluessa menojen tai menetyksen aiheutumisesta.

| (73) | Komissio toteaa, että valtaosa 373 257 465,71 euron suuruisista korvauksista, jotka ELGA oli myöntänyt tuottajille epäsuotuisien sääolojen niiden kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi, eli 347 193 466,52 euron osuus (ks. johdanto-osan 42 kappale), noudattaa johdanto-osan 72 kappaleessa mainittuja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä. Myös 2 472 785,97 euron suuruiset tuet epäsuotuisista sääolosuhteista johtuneiden toistuvien menetysten kompensoimiseksi samassa kasvituotannossa noudattavat pääosin, eli 2 300 185,51 euron osuuden osalta, johdanto-osan 72 kappaleessa mainittuja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä. |
| --- | --- |

(73)

Komissio toteaa, että valtaosa 373 257 465,71 euron suuruisista korvauksista, jotka ELGA oli myöntänyt tuottajille epäsuotuisien sääolojen niiden kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi, eli 347 193 466,52 euron osuus (ks. johdanto-osan 42 kappale), noudattaa johdanto-osan 72 kappaleessa mainittuja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä. Myös 2 472 785,97 euron suuruiset tuet epäsuotuisista sääolosuhteista johtuneiden toistuvien menetysten kompensoimiseksi samassa kasvituotannossa noudattavat pääosin, eli 2 300 185,51 euron osuuden osalta, johdanto-osan 72 kappaleessa mainittuja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä.

| (74) | Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa oleva taulukko osoittaa, 347 193 466,52 euron suuruiset korvaukset täyttävät erityisesti johdanto-osan 72 kappaleen a alakohdassa mainitun edellytyksen, koska aiheutuneen vahingon osuus tavanomaisesta tuotannosta oli vähintään 30 prosenttia. Toistuvien menetysten kattamiseen myönnetyt2 300 185,51 euron suuruiset tuet, joiden osuus tukien kokonaismäärästä oli 93,02 prosenttia, täyttävät myös johdanto-osan 72 kappaleen a alakohdan mukaisen edellytyksen, koska vahingon osuus tavanomaisesta tuotannosta oli yli 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(74)

Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa oleva taulukko osoittaa, 347 193 466,52 euron suuruiset korvaukset täyttävät erityisesti johdanto-osan 72 kappaleen a alakohdassa mainitun edellytyksen, koska aiheutuneen vahingon osuus tavanomaisesta tuotannosta oli vähintään 30 prosenttia. Toistuvien menetysten kattamiseen myönnetyt2 300 185,51 euron suuruiset tuet, joiden osuus tukien kokonaismäärästä oli 93,02 prosenttia, täyttävät myös johdanto-osan 72 kappaleen a alakohdan mukaisen edellytyksen, koska vahingon osuus tavanomaisesta tuotannosta oli yli 30 prosenttia.

| (75) | Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (ks. johdanto-osan 39 kappale), kyseisten korvausten bruttointensiteetit suhteutettuina tuotteen myyntitulojen alenemiseen noudattavat poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettuja enimmäisintensiteettejä (ks. johdanto-osan 72 kappaleen c alakohta). Intensiteettien laskennassa ei kuitenkaan käytetä poikkeusasetuksen 2 artiklan mukaisesti edellisen kolmivuotiskauden keskimääräistä vuosituotantoa (kolmen vuoden keskimääräistä tuotantoa), koska kyseisiin korvauksiin sovellettiin toista tavanomaisen tuotannon laskentaperustetta (ks. johdanto-osan 40 kappaleessa oleva laskentaperusteen kuvaus). |
| --- | --- |

(75)

Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (ks. johdanto-osan 39 kappale), kyseisten korvausten bruttointensiteetit suhteutettuina tuotteen myyntitulojen alenemiseen noudattavat poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettuja enimmäisintensiteettejä (ks. johdanto-osan 72 kappaleen c alakohta). Intensiteettien laskennassa ei kuitenkaan käytetä poikkeusasetuksen 2 artiklan mukaisesti edellisen kolmivuotiskauden keskimääräistä vuosituotantoa (kolmen vuoden keskimääräistä tuotantoa), koska kyseisiin korvauksiin sovellettiin toista tavanomaisen tuotannon laskentaperustetta (ks. johdanto-osan 40 kappaleessa oleva laskentaperusteen kuvaus).

| (76) | Suuntaviivojen 128 kohdan mukaisesti komissio voi hyväksyä muut kuin poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 alakohdassa säädetyt laskentaperusteet edellyttäen, että ne ovat edustavia eivätkä perustu epätavallisen suuriin satoihin. Analysoituaan tarkasteltavana olevassa asiassa käytetyn laskentaperusteen kuvauksen komissio katsoo, että se noudattaa edellä mainittua suuntaviivojen määräystä, ja tuki-intensiteettien perusteella näyttää siltä, ettei näihin tukiin liity riskiä liian suurten korvausten maksamisesta aiheutuneista menetyksistä |
| --- | --- |

(76)

Suuntaviivojen 128 kohdan mukaisesti komissio voi hyväksyä muut kuin poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 alakohdassa säädetyt laskentaperusteet edellyttäen, että ne ovat edustavia eivätkä perustu epätavallisen suuriin satoihin. Analysoituaan tarkasteltavana olevassa asiassa käytetyn laskentaperusteen kuvauksen komissio katsoo, että se noudattaa edellä mainittua suuntaviivojen määräystä, ja tuki-intensiteettien perusteella näyttää siltä, ettei näihin tukiin liity riskiä liian suurten korvausten maksamisesta aiheutuneista menetyksistä

| (77) | Komissio toteaa myös, että säätiedot, jotka Kreikka on toimittanut viljelykaudella 2007–2008 ilmenneistä tapahtumista, osoittavat, että kyseisten korvausten myöntäminen oli perustelua silloisten sääolojen vuoksi. |
| --- | --- |

(77)

Komissio toteaa myös, että säätiedot, jotka Kreikka on toimittanut viljelykaudella 2007–2008 ilmenneistä tapahtumista, osoittavat, että kyseisten korvausten myöntäminen oli perustelua silloisten sääolojen vuoksi.

| (78) | Lisäksi tuista toimitetuista tiedoista ilmenee (ks. johdanto-osan 39 kappale), että tukimääriä alennettiin vakuutusyhtiöltä mahdollisesti saatujen korvausmäärien ja sellaisten kulujen perusteella, jotka eivät aiheutuneet menetykset aiheuttaneesta tapahtumasta. Lisäksi menetykset laskettiin yksittäisen maatilan tasolla. Tukien maksamisessa noudatettiin johdanto-osan 72 kappaleen g alakohdassa mainittuja määräaikoja, jotka alkavat menetyksen aiheutumispäivästä. |
| --- | --- |

(78)

Lisäksi tuista toimitetuista tiedoista ilmenee (ks. johdanto-osan 39 kappale), että tukimääriä alennettiin vakuutusyhtiöltä mahdollisesti saatujen korvausmäärien ja sellaisten kulujen perusteella, jotka eivät aiheutuneet menetykset aiheuttaneesta tapahtumasta. Lisäksi menetykset laskettiin yksittäisen maatilan tasolla. Tukien maksamisessa noudatettiin johdanto-osan 72 kappaleen g alakohdassa mainittuja määräaikoja, jotka alkavat menetyksen aiheutumispäivästä.

| (79) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että 349 493 652,03 euron suuruiset korvaukset, jotka ELGA myönsi tuottajille vuonna 2008 niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi ja joista 2 300 185,51 euron osuus koski samalle kasvituotannolle aiheutuneiden toistuvien menetysten kattamiseen myönnettyjä tukia, noudattivat asiaa koskevia suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä, ja sen vuoksi ne voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi. |
| --- | --- |

(79)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että 349 493 652,03 euron suuruiset korvaukset, jotka ELGA myönsi tuottajille vuonna 2008 niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi ja joista 2 300 185,51 euron osuus koski samalle kasvituotannolle aiheutuneiden toistuvien menetysten kattamiseen myönnettyjä tukia, noudattivat asiaa koskevia suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä, ja sen vuoksi ne voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi.

| (80) | Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa oleva taulukko kuitenkin osoittaa, 26 063 999,19 euron suuruiset korvaukset, jotka ELGA myönsi vuonna 2008 maataloustuotteiden tuottajille niiden kasvituotannon menetysten kompensoimiseksi, eivät noudata poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 kohtaa, jossa säädetään vahingon vähimmäisosuudesta suhteessa tavanomaiseen tuotantoon. Komissio toteaa, että tarkasteltavana olevat korvaukset eivät noudata kaikkia merkityksellisiä suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytyksiä eikä niihin sen vuoksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta. |
| --- | --- |

(80)

Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa oleva taulukko kuitenkin osoittaa, 26 063 999,19 euron suuruiset korvaukset, jotka ELGA myönsi vuonna 2008 maataloustuotteiden tuottajille niiden kasvituotannon menetysten kompensoimiseksi, eivät noudata poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 kohtaa, jossa säädetään vahingon vähimmäisosuudesta suhteessa tavanomaiseen tuotantoon. Komissio toteaa, että tarkasteltavana olevat korvaukset eivät noudata kaikkia merkityksellisiä suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytyksiä eikä niihin sen vuoksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta.

| (81) | Johdanto-osan 43 kappaleesta ilmenee, että Kreikan viranomaiset eivät katso 7 338 119,74 euron suuruisia korvauksia, jotka ELGA myönsi maanviljelijöille vuonna 2008 eläinkannan menetysten kompensoimiseksi, valtiontuiksi, koska ne maksettiin pakollisesta erityisvakuutusjärjestelmästä. Vaikka Kreikan viranomaiset katsovat tämän koskevan kaikkia ELGA:n vuosina 2008 ja 2009 myöntämiä korvauksia, eläinkantaa koskevat korvaukset ovat ainoat tuet, joista viranomaiset eivät ole toimittaneet lisätietoja, joiden perusteella kyseiset tuet voitaisiin katsoa suuntaviivojen mukaisiksi. Tästä syystä komissio katsoo, että kyseiset tuet eivät noudata merkityksellisiä suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytyksiä eikä niihin sen vuoksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta.
  Komissio haluaa joka tapauksessa korostaa, että täyttääkseen yhteistyövelvollisuutensa komissiota kohtaan asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava kaikki tiedot, joiden perusteella komissio voi varmistaa, että haetun poikkeuksen edellytykset täyttyvät. (31) Tässä tapauksessa Kreikan viranomaiset eivät ole koskaan vaatineet suuntaviivojen soveltamista eivätkä toimittaneet komissiolle asiakirjoja, joiden perusteella se voisi tarkastella tietoja kyseisten suuntaviivojen kannalta, vaikka komissio viittaa tähän muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 21 kappaleessa. |
| --- | --- |

(81)

Johdanto-osan 43 kappaleesta ilmenee, että Kreikan viranomaiset eivät katso 7 338 119,74 euron suuruisia korvauksia, jotka ELGA myönsi maanviljelijöille vuonna 2008 eläinkannan menetysten kompensoimiseksi, valtiontuiksi, koska ne maksettiin pakollisesta erityisvakuutusjärjestelmästä. Vaikka Kreikan viranomaiset katsovat tämän koskevan kaikkia ELGA:n vuosina 2008 ja 2009 myöntämiä korvauksia, eläinkantaa koskevat korvaukset ovat ainoat tuet, joista viranomaiset eivät ole toimittaneet lisätietoja, joiden perusteella kyseiset tuet voitaisiin katsoa suuntaviivojen mukaisiksi. Tästä syystä komissio katsoo, että kyseiset tuet eivät noudata merkityksellisiä suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytyksiä eikä niihin sen vuoksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta.

Komissio haluaa joka tapauksessa korostaa, että täyttääkseen yhteistyövelvollisuutensa komissiota kohtaan asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava kaikki tiedot, joiden perusteella komissio voi varmistaa, että haetun poikkeuksen edellytykset täyttyvät. (31) Tässä tapauksessa Kreikan viranomaiset eivät ole koskaan vaatineet suuntaviivojen soveltamista eivätkä toimittaneet komissiolle asiakirjoja, joiden perusteella se voisi tarkastella tietoja kyseisten suuntaviivojen kannalta, vaikka komissio viittaa tähän muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 21 kappaleessa.

| (82) | Karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kattamiseen myönnetyistä 114 374,86 euron suuruisista tuista on todettava, etteivät ne kuulu suuntaviivojen V luvun riskin- ja kriisinhallintaa koskevien määräysten soveltamisalaan. Suuntaviivojen 23 kohdan mukaisesti komissio arvioi tapauskohtaisesti kaikki tukitoimenpiteet, jotka eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, ja hyväksyy toimenpiteet vain, jos myönteinen vaikutus alan kehitykseen on selvästi kilpailun vääristymisen riskiä suurempi.
  Suuntaviivojen 113 kohdassa todetaan, että kun on kyse riskinhallintaan myönnettävän valtiontuen hyväksymisestä, tuottajilta on edellytettävä tiettyä vähimmäisosuutta tappioiden rahoituksessa, jotta voitaisiin välttää kilpailun vääristymisen riski ja kannustaa riskin minimointiin. Tuki-intensiteetti oli tässä tapauksessa kuitenkin 100 prosenttia, ja komissio katsookin, että se, ettei tuottajilta edellytetty minkäänlaista osuutta menetysten rahoituksessa, aiheuttaa kilpailun vääristymisen riskin. Tästä syystä komissio katsoo, että tuottajilta olisi pitänyt tässä tapauksessa vaatia 20 prosentin vähimmäisrahoitusosuus. Kyseiset tuet soveltuvat tämän vuoksi sisämarkkinoille 80 prosentin osalta niiden intensiteetistä, eli 91 500 euron osuuden osalta. Tukien loppuosa – 20 prosenttia niiden intensiteetistä – katsotaan sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi. |
| --- | --- |

(82)

Karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kattamiseen myönnetyistä 114 374,86 euron suuruisista tuista on todettava, etteivät ne kuulu suuntaviivojen V luvun riskin- ja kriisinhallintaa koskevien määräysten soveltamisalaan. Suuntaviivojen 23 kohdan mukaisesti komissio arvioi tapauskohtaisesti kaikki tukitoimenpiteet, jotka eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, ja hyväksyy toimenpiteet vain, jos myönteinen vaikutus alan kehitykseen on selvästi kilpailun vääristymisen riskiä suurempi.

Suuntaviivojen 113 kohdassa todetaan, että kun on kyse riskinhallintaan myönnettävän valtiontuen hyväksymisestä, tuottajilta on edellytettävä tiettyä vähimmäisosuutta tappioiden rahoituksessa, jotta voitaisiin välttää kilpailun vääristymisen riski ja kannustaa riskin minimointiin. Tuki-intensiteetti oli tässä tapauksessa kuitenkin 100 prosenttia, ja komissio katsookin, että se, ettei tuottajilta edellytetty minkäänlaista osuutta menetysten rahoituksessa, aiheuttaa kilpailun vääristymisen riskin. Tästä syystä komissio katsoo, että tuottajilta olisi pitänyt tässä tapauksessa vaatia 20 prosentin vähimmäisrahoitusosuus. Kyseiset tuet soveltuvat tämän vuoksi sisämarkkinoille 80 prosentin osalta niiden intensiteetistä, eli 91 500 euron osuuden osalta. Tukien loppuosa – 20 prosenttia niiden intensiteetistä – katsotaan sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi.

| (83) | Tuista toimiin, jotka toteutettiin kasvituotannon ja eläinkannan menetyksiä koskevissa arviointiraporteissa tehtyjen virheiden korjaamiseksi, on todettava, että Kreikka ei antanut niistä muuta tietoa kuin tukien kokonaismäärän – 3 803 901,72 euroa. Lisätiedoissa, jotka Kreikan viranomaiset lähettivät komissiolle, ei kuitenkaan täsmennetä kasvituotannon ja eläinkannan menetysten ja karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseen liittyvien korjaustoimien tukimääriä (ks. johdanto-osan 41, 42 ja 43 kappale). Koska korjaustoimet koskivat hallinnollisia virheitä, joista muodostui ELGA:n velkoja kyseisille tuensaajille, komissio katsoo, että näiden korjaustoimia koskevien tukien voitaisiin katsoa sisältyvän mainittuihin korvauksiin. Koska komissio katsoo sisämarkkinoille soveltuviksi tuiksi ainoastaan kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseen myönnetyt 349 666 252,49 euron suuruiset korvaukset (ks. johdanto-osan 75 kappale), se toteaa, että vain niitä korjaustoimia, jotka koskevat kyseisiä korvauksia, voidaan pitää merkityksellisinä suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytykset täyttävinä tukina, joihin voidaan soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa. |
| --- | --- |

(83)

Tuista toimiin, jotka toteutettiin kasvituotannon ja eläinkannan menetyksiä koskevissa arviointiraporteissa tehtyjen virheiden korjaamiseksi, on todettava, että Kreikka ei antanut niistä muuta tietoa kuin tukien kokonaismäärän – 3 803 901,72 euroa. Lisätiedoissa, jotka Kreikan viranomaiset lähettivät komissiolle, ei kuitenkaan täsmennetä kasvituotannon ja eläinkannan menetysten ja karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseen liittyvien korjaustoimien tukimääriä (ks. johdanto-osan 41, 42 ja 43 kappale). Koska korjaustoimet koskivat hallinnollisia virheitä, joista muodostui ELGA:n velkoja kyseisille tuensaajille, komissio katsoo, että näiden korjaustoimia koskevien tukien voitaisiin katsoa sisältyvän mainittuihin korvauksiin. Koska komissio katsoo sisämarkkinoille soveltuviksi tuiksi ainoastaan kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseen myönnetyt 349 666 252,49 euron suuruiset korvaukset (ks. johdanto-osan 75 kappale), se toteaa, että vain niitä korjaustoimia, jotka koskevat kyseisiä korvauksia, voidaan pitää merkityksellisinä suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytykset täyttävinä tukina, joihin voidaan soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa.

| (84) | Yhteensä 415 019 452 euron suuruisista korvauksista, jotka ELGA maksoi maanviljelijöille vuonna 2009, 27 614 905 euron osuus noudattaa johdanto-osan 73 kappaleessa kuvailtuja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä. |
| --- | --- |

(84)

Yhteensä 415 019 452 euron suuruisista korvauksista, jotka ELGA maksoi maanviljelijöille vuonna 2009, 27 614 905 euron osuus noudattaa johdanto-osan 73 kappaleessa kuvailtuja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä.

| (85) | Komissio toteaa Kreikan viranomaisten kaikista ELGA:n vuonna 2009 maksamista korvauksista toimittamien yksityiskohtaisten tietojen perusteella (ks. johdanto-osan 37 kappale), että 27 614 905 euron suuruiset korvaukset täyttävät johdanto-osan 73 kappaleen a alakohdassa vahvistetun edellytyksen, jonka mukaan vahingon osuuden tavanomaisesta tuotannosta on oltava vähintään 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(85)

Komissio toteaa Kreikan viranomaisten kaikista ELGA:n vuonna 2009 maksamista korvauksista toimittamien yksityiskohtaisten tietojen perusteella (ks. johdanto-osan 37 kappale), että 27 614 905 euron suuruiset korvaukset täyttävät johdanto-osan 73 kappaleen a alakohdassa vahvistetun edellytyksen, jonka mukaan vahingon osuuden tavanomaisesta tuotannosta on oltava vähintään 30 prosenttia.

| (86) | Johdanto-osan 76–79 kappaleessa esitettyjä päätelmiä osasta ELGA:n vuonna 2008 myöntämiä tukia voidaan soveltaa myös vuonna 2009 myönnettyihin 27 614 905 euron suuruisiin tukiin, eli myös viimeksi mainitut tuet noudattavat kaikkia merkityksellisissä suuntaviivojen määräyksissä ja poikkeusasetuksen säännöksissä vahvistettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(86)

Johdanto-osan 76–79 kappaleessa esitettyjä päätelmiä osasta ELGA:n vuonna 2008 myöntämiä tukia voidaan soveltaa myös vuonna 2009 myönnettyihin 27 614 905 euron suuruisiin tukiin, eli myös viimeksi mainitut tuet noudattavat kaikkia merkityksellisissä suuntaviivojen määräyksissä ja poikkeusasetuksen säännöksissä vahvistettuja edellytyksiä.

| (87) | Erityisesti tuki-intensiteetit, käytetty laskentaperuste, viljelykauden 2008–2009 tapahtumiin liittyvät säätiedot (ks. johdanto-osan 44 kappaleessa oleva taulukko), se, että aiheutuneista menetyksistä ei maksettu liian suuria korvauksia, ja määräajat, johon mennessä tuet oli maksettava menetyksen jälkeen, noudattavat merkityksellisiä suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä. |
| --- | --- |

(87)

Erityisesti tuki-intensiteetit, käytetty laskentaperuste, viljelykauden 2008–2009 tapahtumiin liittyvät säätiedot (ks. johdanto-osan 44 kappaleessa oleva taulukko), se, että aiheutuneista menetyksistä ei maksettu liian suuria korvauksia, ja määräajat, johon mennessä tuet oli maksettava menetyksen jälkeen, noudattavat merkityksellisiä suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä.

| (88) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että 27 614 905 euron suuruiset tuet, jotka ELGA maksoi maanviljelijöille vuoden 2009 aikana, voidaan katsoa merkityksellisten suuntaviivojen määräysten ja poikkeusasetusten säännösten mukaisiksi. Tukiin voidaan sen vuoksi soveltaa perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta. |
| --- | --- |

(88)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että 27 614 905 euron suuruiset tuet, jotka ELGA maksoi maanviljelijöille vuoden 2009 aikana, voidaan katsoa merkityksellisten suuntaviivojen määräysten ja poikkeusasetusten säännösten mukaisiksi. Tukiin voidaan sen vuoksi soveltaa perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta.

| (89) | Toisin kuin Kreikan viranomaiset (ks. johdanto-osan 46 kappale), komissio toteaa, että tukien 387 404 547 euron suuruista loppuosaa ei voida katsoa poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettujen edellytysten mukaiseksi. |
| --- | --- |

(89)

Toisin kuin Kreikan viranomaiset (ks. johdanto-osan 46 kappale), komissio toteaa, että tukien 387 404 547 euron suuruista loppuosaa ei voida katsoa poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettujen edellytysten mukaiseksi.

| (90) | Yksityiskohtaiset tiedot, jotka Kreikka toimitti kaikista vuonna 2009 myönnetyistä tuista, osoittavat, että nyt tarkasteltavana olevaan asiaan liittyvät epäsuotuisat sääolot eivät ole poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 alakohdan määritelmän mukaisia epäsuotuisia sääoloja, jotka voidaan rinnastaa luonnonmullistukseen, koska kyseiset huonot sääolot olivat tuhonneet alle 30 prosenttia asianomaisten maanviljelijöiden tavanomaisesta tuotannosta. Tavanomaista tuotantoa ei myöskään määritelty tarkasteltavana olevassa asiassa poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 alakohdan mukaisesti (32), ja sen vuoksi kyseisiä tuki-intensiteettejä ei ollut vahvistettu poikkeusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(90)

Yksityiskohtaiset tiedot, jotka Kreikka toimitti kaikista vuonna 2009 myönnetyistä tuista, osoittavat, että nyt tarkasteltavana olevaan asiaan liittyvät epäsuotuisat sääolot eivät ole poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 alakohdan määritelmän mukaisia epäsuotuisia sääoloja, jotka voidaan rinnastaa luonnonmullistukseen, koska kyseiset huonot sääolot olivat tuhonneet alle 30 prosenttia asianomaisten maanviljelijöiden tavanomaisesta tuotannosta. Tavanomaista tuotantoa ei myöskään määritelty tarkasteltavana olevassa asiassa poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 alakohdan mukaisesti (32), ja sen vuoksi kyseisiä tuki-intensiteettejä ei ollut vahvistettu poikkeusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (91) | Kreikan viranomaiset katsovat myös, että kyseiset tuet täyttävät kaikki edellytykset, joiden on täytyttävä, jotta tuet voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon mukaisiksi (ks. johdanto-osan 47–50 kappale). |
| --- | --- |

(91)

Kreikan viranomaiset katsovat myös, että kyseiset tuet täyttävät kaikki edellytykset, joiden on täytyttävä, jotta tuet voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon mukaisiksi (ks. johdanto-osan 47–50 kappale).

| (92) | Komission mukaan kyseisiin ilmoittamatta jätettyihin tukiin, jotka kaikki oli myönnetty vuoden 2009 aikana, ei voida soveltaa suoraan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa, koska komissio on antanut tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon, jota sovelletaan kyseisen alakohdan mukaisesti 17 päivästä joulukuuta 2008. Tiedonannon 4.2.2 kohdan h alakohdassa määrätään nimenomaisesti maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimivien yritysten jättämisestä sen soveltamisalan ulkopuolella. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiontukien erityisalalla komission hyväksymät puitteet ja tiedonannot sitovat komissiota edellyttäen, ettei niillä poiketa perustamissopimuksen määräyksistä (33). Komissio katsoi tilapäisten puitteiden 4.2.2 kohdan h alakohdan laatimisen aikaan, että tukiohjelmaa (jonka tarkoituksena oli rahoituksen saatavuuden turvaaminen finanssi- ja talouskriisissä) ei sovellettu maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiviin yrityksiin. Lisäksi komissio arvioi, että alalla todennäköisesti ilmenevien merkittävien kilpailunvääristymien vuoksi kyseisenkaltaiset tuet eivät olisi tarpeellisia eivätkä oikeasuhteisia perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla ennen kuin maataloustuotteiden alkutuotannon alaa koskevat säännöt ja erityiset kynnysarvot on saatettu voimaan (34). Komission näkemyksen mukaan tiedonantoa sovelletaan nyt tarkasteltavana olevassa asiassa kyseisenä ajankohtana voimassa olleessa muodossa 17 päivästä joulukuuta 2008 alkavan ja 27 päivänä lokakuuta 2009 päättyvän jakson aikana myönnettyihin tukiin.
  Suuntaviivat, joita sovellettiin kyseisien tukien myöntämisen aikaan, ovat maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat vuosiksi 2007–2013. Kuten johdanto-osan 91 kappaleessa kuitenkin todetaan, tässä asiassa huonot sääolot olivat tuhonneet alle 30 prosenttia asianomaisten maanviljelijöiden tavanomaisesta tuotannosta. Tästä seuraa, että kyseisien korvausten ei voida katsoa täyttävän merkityksellisiä suuntaviivojen määräyksiä. |
| --- | --- |

(92)

Komission mukaan kyseisiin ilmoittamatta jätettyihin tukiin, jotka kaikki oli myönnetty vuoden 2009 aikana, ei voida soveltaa suoraan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa, koska komissio on antanut tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon, jota sovelletaan kyseisen alakohdan mukaisesti 17 päivästä joulukuuta 2008. Tiedonannon 4.2.2 kohdan h alakohdassa määrätään nimenomaisesti maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimivien yritysten jättämisestä sen soveltamisalan ulkopuolella. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiontukien erityisalalla komission hyväksymät puitteet ja tiedonannot sitovat komissiota edellyttäen, ettei niillä poiketa perustamissopimuksen määräyksistä (33). Komissio katsoi tilapäisten puitteiden 4.2.2 kohdan h alakohdan laatimisen aikaan, että tukiohjelmaa (jonka tarkoituksena oli rahoituksen saatavuuden turvaaminen finanssi- ja talouskriisissä) ei sovellettu maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiviin yrityksiin. Lisäksi komissio arvioi, että alalla todennäköisesti ilmenevien merkittävien kilpailunvääristymien vuoksi kyseisenkaltaiset tuet eivät olisi tarpeellisia eivätkä oikeasuhteisia perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla ennen kuin maataloustuotteiden alkutuotannon alaa koskevat säännöt ja erityiset kynnysarvot on saatettu voimaan (34). Komission näkemyksen mukaan tiedonantoa sovelletaan nyt tarkasteltavana olevassa asiassa kyseisenä ajankohtana voimassa olleessa muodossa 17 päivästä joulukuuta 2008 alkavan ja 27 päivänä lokakuuta 2009 päättyvän jakson aikana myönnettyihin tukiin.

Suuntaviivat, joita sovellettiin kyseisien tukien myöntämisen aikaan, ovat maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat vuosiksi 2007–2013. Kuten johdanto-osan 91 kappaleessa kuitenkin todetaan, tässä asiassa huonot sääolot olivat tuhonneet alle 30 prosenttia asianomaisten maanviljelijöiden tavanomaisesta tuotannosta. Tästä seuraa, että kyseisien korvausten ei voida katsoa täyttävän merkityksellisiä suuntaviivojen määräyksiä.

| (93) | Kuten johdanto-osan 48 kappaleessa todetaan, Kreikan viranomaiset katsovat, että kyseisen tiedonannon 7 kohdan a alakohtaa sovelletaan kyseisiin ilmoittamatta jätettyihin tukiin, koska tuet myönnettiin tuottajille 17 päivän joulukuuta 2008 jälkeen.
  Komissio katsoo kuitenkin, että mahdollisuus todeta maatalousalan tuet sisämarkkinoille soveltuviksi tuiksi tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon mukaisesti voi kattaa vain 28 päivästä lokakuuta 2009 myönnetyt maatalousalan tuet. Kyseisenä päivänä tuli voimaan tilapäisten yhteisön puitteiden muuttamista koskeva tiedonanto, jossa määrättiin maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiville yrityksille myönnettävän tuen rajatusta sisämarkkinoille soveltuvasta määrästä. |
| --- | --- |

(93)

Kuten johdanto-osan 48 kappaleessa todetaan, Kreikan viranomaiset katsovat, että kyseisen tiedonannon 7 kohdan a alakohtaa sovelletaan kyseisiin ilmoittamatta jätettyihin tukiin, koska tuet myönnettiin tuottajille 17 päivän joulukuuta 2008 jälkeen.

Komissio katsoo kuitenkin, että mahdollisuus todeta maatalousalan tuet sisämarkkinoille soveltuviksi tuiksi tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon mukaisesti voi kattaa vain 28 päivästä lokakuuta 2009 myönnetyt maatalousalan tuet. Kyseisenä päivänä tuli voimaan tilapäisten yhteisön puitteiden muuttamista koskeva tiedonanto, jossa määrättiin maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiville yrityksille myönnettävän tuen rajatusta sisämarkkinoille soveltuvasta määrästä.

| (94) | Yksityiskohtaiset tiedot, jotka Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet kaikista ELGA:n vuoden 2009 aikana myöntämistä tuista, osoittavat, että kyseiset tuet oli myönnetty lähes kokonaisuudessaan maataloustuotteiden tuottajille edellä mainittua 28 päivää lokakuuta 2009 edeltävinä ajankohtina. Suurin osa tuista myönnettiin vuoden 2009 maalis- ja heinäkuun välisenä aikana, ja osa tuista myös syyskuussa 2009. |
| --- | --- |

(94)

Yksityiskohtaiset tiedot, jotka Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet kaikista ELGA:n vuoden 2009 aikana myöntämistä tuista, osoittavat, että kyseiset tuet oli myönnetty lähes kokonaisuudessaan maataloustuotteiden tuottajille edellä mainittua 28 päivää lokakuuta 2009 edeltävinä ajankohtina. Suurin osa tuista myönnettiin vuoden 2009 maalis- ja heinäkuun välisenä aikana, ja osa tuista myös syyskuussa 2009.

| (95) | Komissio toteaa tämän vuoksi, että kyseiset tuet eivät ole tiedonannon mukaisia eikä niihin siksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaista poikkeusta. |
| --- | --- |

(95)

Komissio toteaa tämän vuoksi, että kyseiset tuet eivät ole tiedonannon mukaisia eikä niihin siksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaista poikkeusta.

| (96) | Komissio myöntää kuitenkin, että tukiin, jotka ELGA myönsi maataloustuotteiden tuottajille 28 päivän lokakuuta 2009 jälkeen (joulukuussa 2009 ja marraskuussa 2010 myönnettiin erittäin vähän tukea), voidaan soveltaa tiedonantoon tehtyjä muutoksia, jotka koskevat maatalousalaa. |
| --- | --- |

(96)

Komissio myöntää kuitenkin, että tukiin, jotka ELGA myönsi maataloustuotteiden tuottajille 28 päivän lokakuuta 2009 jälkeen (joulukuussa 2009 ja marraskuussa 2010 myönnettiin erittäin vähän tukea), voidaan soveltaa tiedonantoon tehtyjä muutoksia, jotka koskevat maatalousalaa.

| (97) | Kyseiset tuet noudattavat tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdassa asetettuja edellytyksiä. Tiedonannon 4.2.2 kohdan g alakohdan mukaista edellytystä ei kuitenkaan ole noudatettu, koska ELGA ei ole saanut kyseisiltä maanviljelijöiltä ilmoitusta muista vähämerkityksisistä tuista ja muista tilapäisten yhteisön puitteiden mukaiseen toimenpiteeseen perustuvista tuista, jotka oli saatu kuluneen verovuoden aika Komissio pitää kuitenkin hyväksyttävänä Kreikan viranomaisten väitettä, jonka mukaan kyseinen vaatimus olisi katsottava tässä asiassa pelkäksi muodollisuudeksi, koska Kreikka ei ollut myöntänyt 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana maatalousalan yrityksille vähämerkityksisiä tukia eikä muita tilapäisiä yhteisön suuntaviivoja koskevaan tiedonantoon perustuvia tukia. Komissio toteaa tämän vuoksi, että tiedonannon soveltamisalaan kuuluvat tuet noudattavat sen 4.2.2 kohdassa asetettuja edellytyksiä ja niihin voidaan soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaista poikkeusta. |
| --- | --- |

(97)

Kyseiset tuet noudattavat tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdassa asetettuja edellytyksiä. Tiedonannon 4.2.2 kohdan g alakohdan mukaista edellytystä ei kuitenkaan ole noudatettu, koska ELGA ei ole saanut kyseisiltä maanviljelijöiltä ilmoitusta muista vähämerkityksisistä tuista ja muista tilapäisten yhteisön puitteiden mukaiseen toimenpiteeseen perustuvista tuista, jotka oli saatu kuluneen verovuoden aika Komissio pitää kuitenkin hyväksyttävänä Kreikan viranomaisten väitettä, jonka mukaan kyseinen vaatimus olisi katsottava tässä asiassa pelkäksi muodollisuudeksi, koska Kreikka ei ollut myöntänyt 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana maatalousalan yrityksille vähämerkityksisiä tukia eikä muita tilapäisiä yhteisön suuntaviivoja koskevaan tiedonantoon perustuvia tukia. Komissio toteaa tämän vuoksi, että tiedonannon soveltamisalaan kuuluvat tuet noudattavat sen 4.2.2 kohdassa asetettuja edellytyksiä ja niihin voidaan soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaista poikkeusta.

| (98) | Lisäksi komissio katsoo, että on mahdollista, että osa kyseisistä 75 382 500 euron suuruisista tuista täyttää kaikki asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 asetetut edellytykset (ks. johdanto-osan 51 ja 52 kappale). |
| --- | --- |

(98)

Lisäksi komissio katsoo, että on mahdollista, että osa kyseisistä 75 382 500 euron suuruisista tuista täyttää kaikki asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 asetetut edellytykset (ks. johdanto-osan 51 ja 52 kappale).

VII   PÄÄTELMÄT

| (99) | Yhteensä 386 986 648 euron suuruiset korvaukset, jotka ELGA maksoi tuottajille vuonna 2008, rahoitettiin vain osittain maanviljelijöiden maksamilla pakollisilla erityismaksuilla, koska kyseisten maksujen määrä vuonna 2008 oli vain 88 353 000 euroa. Vuonna 2009 maksettuja 415 019 452 euron suuruisia korvauksia ei rahoitettu pakollisilla erityismaksuilla. |
| --- | --- |

(99)

Yhteensä 386 986 648 euron suuruiset korvaukset, jotka ELGA maksoi tuottajille vuonna 2008, rahoitettiin vain osittain maanviljelijöiden maksamilla pakollisilla erityismaksuilla, koska kyseisten maksujen määrä vuonna 2008 oli vain 88 353 000 euroa. Vuonna 2009 maksettuja 415 019 452 euron suuruisia korvauksia ei rahoitettu pakollisilla erityismaksuilla.

| (100) | On todettava, ettei ELGA saa tuottajien maksamista erityisistä vakuutusmaksuista tarpeeksi varoja maksaakseen niihin kahteen lainaan liittyvät vuotuiset korko- ja lyhennyserät, jotka se joutui ottamaan maksaakseen tuottajille kyseiset korvaukset, lainojen takaisinmaksuajaksi vahvistetun kymmenen vuoden jakson aikana. Tämä johtuu erityisesti siitä, että kyseisiä vakuutusmaksuja on käytettävä korvausten maksamiseen mainittujen vuosien aikana tapahtuneista vahingoista. |
| --- | --- |

(100)

On todettava, ettei ELGA saa tuottajien maksamista erityisistä vakuutusmaksuista tarpeeksi varoja maksaakseen niihin kahteen lainaan liittyvät vuotuiset korko- ja lyhennyserät, jotka se joutui ottamaan maksaakseen tuottajille kyseiset korvaukset, lainojen takaisinmaksuajaksi vahvistetun kymmenen vuoden jakson aikana. Tämä johtuu erityisesti siitä, että kyseisiä vakuutusmaksuja on käytettävä korvausten maksamiseen mainittujen vuosien aikana tapahtuneista vahingoista.

| (101) | Edellä esitetystä seuraa, ettei korvauksia, jotka ELGA maksoi vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, voida katsoa rahoitetuiksi yksinomaan maksuilla, jotka tuottajat ovat maksaneet erityisenä vakuutusmaksuna. Tämän vuoksi komissio päättelee, että korvaukset, jotka ELGA maksoi vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, kuuluvat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja ovat valtiontukia. |
| --- | --- |

(101)

Edellä esitetystä seuraa, ettei korvauksia, jotka ELGA maksoi vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, voida katsoa rahoitetuiksi yksinomaan maksuilla, jotka tuottajat ovat maksaneet erityisenä vakuutusmaksuna. Tämän vuoksi komissio päättelee, että korvaukset, jotka ELGA maksoi vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, kuuluvat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja ovat valtiontukia.

| (102) | Komissio toteaa, että Kreikka on pannut kyseiset tuet täytäntöön perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(102)

Komissio toteaa, että Kreikka on pannut kyseiset tuet täytäntöön perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

| (103) | Vuonna 2008 pakollisesta erityisvakuutusjärjestelmästä myönnettyjen tukien osalta komissio






  a) | toteaa sisämarkkinoille soveltuviksi 349 493 652,03 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA myönsi tuottajille niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi ja joista 2 300 185,51 euron osuus koski samalle kasvituotannolle aiheutuneita toistuvia menetyksiä. Komissio katsoo, että kyseiset tuet täyttivät merkitykselliset suuntaviivojen määräykset ja poikkeusasetuksen säännökset ja että ne voidaan sen vuoksi katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi; |
| --- | --- | --- |

(103)

Vuonna 2008 pakollisesta erityisvakuutusjärjestelmästä myönnettyjen tukien osalta komissio

a)

toteaa sisämarkkinoille soveltuviksi 349 493 652,03 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA myönsi tuottajille niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi ja joista 2 300 185,51 euron osuus koski samalle kasvituotannolle aiheutuneita toistuvia menetyksiä. Komissio katsoo, että kyseiset tuet täyttivät merkitykselliset suuntaviivojen määräykset ja poikkeusasetuksen säännökset ja että ne voidaan sen vuoksi katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi;

| b) | katsoo, että 33 402 118,93 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille tiettyjen kasvituotannolle ja eläinkannalle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi, eivät täyttäneet merkityksellisiä suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä eivätkä sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

b)

katsoo, että 33 402 118,93 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille tiettyjen kasvituotannolle ja eläinkannalle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi, eivät täyttäneet merkityksellisiä suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä eivätkä sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille;

| c) | katsoo, että 114 374,86 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi, ovat vaarassa vääristää kilpailua eivätkä sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

c)

katsoo, että 114 374,86 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi, ovat vaarassa vääristää kilpailua eivätkä sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille;

| d) | katsoo, että 3 803 901,72 euron suuruisista valtiontuista, jotka myönnettiin korjaustoimiin, jotka toteutettiin arviointiraporteissa tehtyjen virheiden korjaamiseksi, vain ne korjaustoimet, jotka koskivat 349 493 652,03 euron suuruisia korvauksia kasvituotannon menetysten kompensoimiseksi, ja korjaustoimet, jotka koskivat 91 500 euron suuruisia korvauksia karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi, täyttävät merkitykselliset suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytykset ja voivat kuulua perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan. Komissio katsoo sitä vastoin, että muut korjaustoimiin myönnetyt valtiontuet eivät noudata merkityksellisiä suuntaviivojen eivätkä poikkeusasetuksen edellytyksiä eikä niihin sen vuoksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta. |
| --- | --- |

d)

katsoo, että 3 803 901,72 euron suuruisista valtiontuista, jotka myönnettiin korjaustoimiin, jotka toteutettiin arviointiraporteissa tehtyjen virheiden korjaamiseksi, vain ne korjaustoimet, jotka koskivat 349 493 652,03 euron suuruisia korvauksia kasvituotannon menetysten kompensoimiseksi, ja korjaustoimet, jotka koskivat 91 500 euron suuruisia korvauksia karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi, täyttävät merkitykselliset suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytykset ja voivat kuulua perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan. Komissio katsoo sitä vastoin, että muut korjaustoimiin myönnetyt valtiontuet eivät noudata merkityksellisiä suuntaviivojen eivätkä poikkeusasetuksen edellytyksiä eikä niihin sen vuoksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta.

| (104) | Vuonna 2009 ministeriöiden välisen päätöksen nojalla myönnettyjen korvausten osalta komissio






  a) | toteaa sisämarkkinoille soveltuviksi 27 614 905 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi. Komissio katsoo, että kyseiset tuet täyttivät merkitykselliset suuntaviivojen määräykset ja poikkeusasetuksen säännökset ja että ne voidaan sen vuoksi katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi; |
| --- | --- | --- |

(104)

Vuonna 2009 ministeriöiden välisen päätöksen nojalla myönnettyjen korvausten osalta komissio

a)

toteaa sisämarkkinoille soveltuviksi 27 614 905 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi. Komissio katsoo, että kyseiset tuet täyttivät merkitykselliset suuntaviivojen määräykset ja poikkeusasetuksen säännökset ja että ne voidaan sen vuoksi katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi;

| b) | toteaa, että 387 404 547 euron suuruisista valtiontuista, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi,






  — | ne, jotka oli myönnetty ennen 28 päivää lokakuuta 2009 (35), jolloin tiedonanto tilapäisten yhteisön puitteiden muuttamisesta maatalousalan yritysten sisällyttämiseksi niiden soveltamisalaan tuli voimaan, eivät noudattaneet merkityksellisiä tiedonannon ja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä eivätkä sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille. Tämä päätelmä ei vaikuta tukiin, jotka täyttivät myöntämisensä aikaan kaikki niihin sovellettavassa vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa asetetut edellytykset; |
| --- | --- | --- |

b)

toteaa, että 387 404 547 euron suuruisista valtiontuista, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi,

—

ne, jotka oli myönnetty ennen 28 päivää lokakuuta 2009 (35), jolloin tiedonanto tilapäisten yhteisön puitteiden muuttamisesta maatalousalan yritysten sisällyttämiseksi niiden soveltamisalaan tuli voimaan, eivät noudattaneet merkityksellisiä tiedonannon ja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä eivätkä sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille. Tämä päätelmä ei vaikuta tukiin, jotka täyttivät myöntämisensä aikaan kaikki niihin sovellettavassa vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa asetetut edellytykset;

| — | ne, jotka oli myönnetty 28 päivän lokakuuta 2009 jälkeen, täyttävät kaikki tiedonannossa asetetut edellytykset, ja sen vuoksi ne voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi, |
| --- | --- |

—

ne, jotka oli myönnetty 28 päivän lokakuuta 2009 jälkeen, täyttävät kaikki tiedonannossa asetetut edellytykset, ja sen vuoksi ne voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Kreikassa maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaavan viraston, jäljempänä ’ELGA’, maataloustuotteiden tuottajille vuosina 2008 ja 2009 maksamat korvaukset ovat valtiontukia.

2.   Pakollisesta vakuutusjärjestelmästä vuonna 2008 myönnetyt korvaukset soveltuvat sisämarkkinoille niiden 349 493 652,03 euron suuruisten tukien osalta, jotka ELGA myönsi tuottajille niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi sekä karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi myönnettyjen 91 500 euron suuruisten tukien ja edellä mainittujen tukien yhteydessä toteutettuihin korjaustoimiin liittyvien tukien osalta. Tukien loppuosaa vastaavat korvaukset, jotka maksettiin vuonna 2008 erityisestä vakuutusjärjestelmästä, eivät sovellu sisämarkkinoille.

3.   Yhteensä 27 614 905 euron suuruiset korvaukset, jotka myönnettiin vuonna 2009 talousministerin ja maatalouden kehittämisestä vastaavan ministerin 30 päivänä tammikuuta 2009 tehdyllä päätöksellä N:o 262037, soveltuvat sisämarkkinoille.

Yhteensä 387 404 547 euron suuruiset korvaukset, jotka myönnettiin tuottajille 28 päivän lokakuuta 2009 jälkeisinä ajankohtina, eivät sovellu sisämarkkinoille. Tämä päätelmä ei vaikuta tukiin, jotka täyttivät myöntämisensä aikaan kaikki asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 asetetut edellytykset.

2 artikla

1   Kreikan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitettujen sisämarkkinoille soveltumattomien tukien perimiseksi takaisin tuensaajilta.

2.   Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko, joka lasketaan siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

3   Koroille lasketaan korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (36) V luvussa vahvistettujen säännösten mukaisesti.

4.   Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti edellyttäen, että ne mahdollistavat tämän päätöksen välittömän täytäntöönpanon.

3 artikla

Edellä 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti. Kreikan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Kreikan on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta:

| a) | tuensaajilta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajilta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko);

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Kreikan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettujen kansallisten toimenpiteiden edistymisestä, kunnes 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kahden kuukauden määräajan päätyttyä Kreikan on esitettävä komission pyynnöstä selostus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä. Selostuksessa on annettava myös yksityiskohtaiset tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 7 päivänä joulukuuta 2011.

Komission puolesta

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 72, 20.3.2010, s. 12.

1

(2)  Muutettiin sittemmin EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaksi, jotka korvattiin 1 päivästä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklalla.

2

(3)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Ks. alaviite 1.

4

(5)  FEK A’ 134, 20.6.1988.

5

(6)  Lisätty lain 2945/2001 5 §:llä ja muutettu lain 3698/2008 9 §:llä.

6

(7)  Lisätty lailla 2040/1992 (FEK A' 70).

7

(8)  Lain 2538/1997 53 §:n 1 momentilla tehty muutos.

8

(9)  EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1.

9

(10)  Julkisasiamies Stix-Hacklin ratkaisuehdotus, 14.11.2002, asiassa C-355/00, Freskot vs. Elliniko Dimosio, Kok. 2003, s. I-5263, 68 kohta.

10

(11)  EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3.

11

(12)  EUVL L 337, 21.12.2007, s. 35.

12

(13)  EUVL C 16, 22.1.2009, s. 1. Tiedonantoa muutettiin viimeksi lokakuussa 2009 (EUVL C 261, 31.10.2009).

13

(14)  Kasvintuotannon vakuutusasetuksen 6 §:ssä (ministeriöiden yhteinen päätös nro 15711, 30.9.1998) säädetään, että vahingon osuuden tavanomaisesta tuotannosta on oltava vähintään 20 prosenttia, jotta ELGA voi kattaa vahingon.

14

(15)  Ks. komission ilmoitus valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22).

15

(16)  Kok. 2003, s. I-5263, 81 kohta.

16

(17)  Ks. muun muassa asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok. 2002, s. I-4397, 24 kohta.

17

(18)  Lain 3074/2002 13 §:llä muutettu pykälä.

18

(19)  Ks. asia C-379/98, PreussenElektra AG, tuomio 13.3.2001, Kok. 2001, s. I-2099, 58 kohta. Ks. myös asia 290/83, komissio v. Ranskan tasavalta, tuomio 30.1.1985, Kok. 1985, s. 439, 14 kohta.

19

(20)  Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä todetaan, että yrityksen kilpailuaseman paraneminen valtiontuen johdosta on yleisesti ottaen todiste siitä, että kilpailu on vääristynyt suhteessa muihin yrityksiin, jotka eivät ole hyötyneet vastaavasta tuesta (asia C-730/79, Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980, Kok. 1980, s. 2671, kreikankielinen laitos, 11 ja 12 kohta).

20

(21)  Vuonna 2008 kasvituotteiden osuus 27 jäsenvaltion EU:n sisäisestä kaupasta oli 11 043 000 tonnia tuonnin osalta ja 10 799 000 viennin osalta; hedelmien osuus 13 494 000 tonnia (tuonti) ja 13 227 000 tonnia (vienti), josta sitrushedelmien osuus oli 4 236 000 tonnia (tuonti) ja 4 322 000 tonnia (vienti); perunoiden osuus 6 130 000 tonnia (tuonti) ja 5 760 000 tonnia (vienti); oliiviöljyn osuus 777 000 tonnia (tuonti) ja 724 000 tonnia (vienti); maidon ja muiden maitotuotteiden osuus 12 326 000 tonnia (tuonti) ja 13 130 000 tonnia (vienti); lampaan- ja vuohenlihan, mukaan lukien elävät eläimet, osuus teuraspainona 235 000 tonnia (tuonti) ja 275 000 tonnia (vienti); siipikarjanlihan, mukaan lukien elävät eläimet, osuus teuraspainona 3 346 000 tonnia (tuonti) ja 3 806 000 tonnia (vienti).

21

(22)  Ks. muun muassa asia C-200/97, Ecotrade, tuomio 1.12.1998, Kok. 1999, s. I-A-19, 37 kohta, ja asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999, Kok. 1999, s. I-3671, 23 kohta.

22

(23)  Kok. 2002, s. I-717, 44 kohta.

23

(24)  Ks. asia C-75/97, Belgian kuningaskunta v. komissio, tuomio 17.6.1999, Kok. 1999, s. I-3671, 25 kohta.

24

(25)  Ks. asia C-78/76, Steinike & Weinlig v. Saksan liittotasavalta, tuomio 22.3.1977, Kok. 1977, s. 595, 22 kohta.

25

(26)  Ks. asia C-56/93, Belgia v. komissio, tuomio 2.2.1996, Kok. 1996, s. I-273, 79 kohta, tai asia C-241/94, Ranska v. komissio, tuomio 26.9.1996, Kok. 1996, s. I-4551, 20 kohta.

26

(27)  Asia C-159/01, Alankomaat v. komissio, 29.4.2004, s. I-4461, 43 kohta.

27

(28)  Asia C-88/03, Portugali v. komissio, tuomio 6.9.2006, Kok. 2006, s. I-7115, 81 kohta.

28

(29)  Ks. julkisasiamies Stix-Hacklin ratkaisuehdotus asiassa Freskot, 77 kohta.

29

(30)  EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1.

30

(31)  Asia T-171/02, Regione autonoma della Sardegna v. komissio, tuomio 15.6.2005, s. II-2123, 129 kohta.

31

(32)  Mahdollisuus käyttää toista tavanomaisen tuotannon laskentaperustetta mainitaan vain suuntaviivoissa (128 kohta).

32

(33)  Ks. muun muassa asia C-288/96, Saksa v. komissio, tuomio 5.10.2000, Kok. 2000, s. I-8237.

33

(34)  Komission tiedonanto valtiontukitoimenpiteitä rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä koskevien tilapäisten yhteisön puitteiden muuttamisesta (EUVL C 261, 31.10.2009, s. 2), joka tuli voimaan 28 päivänä lokakuuta 2009.

34

(35)  Päivämäärä, jona tiedonanto tilapäisten yhteisön puitteiden muuttamisesta maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimivien yritysten sisällyttämiseksi niiden soveltamisalaan tuli voimaan.

35

(36)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

36

---