# Eiropas Savienības L 82/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.082.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 82 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 22. marts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.082.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 82

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 22. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 249/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 19/2011 attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju obligātās izgatavotāja plāksnītes tipa apstiprināšanas prasībām (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 250/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 961/2011, ar kuru pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kas reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 251/2012 (2012. gada 21. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 5 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 249/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 19/2011 attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju obligātās izgatavotāja plāksnītes tipa apstiprināšanas prasībām (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 250/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 961/2011, ar kuru pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kas reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas (
  1
  )

1

3

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 251/2012 (2012. gada 21. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

5

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 534/09/COL (2009. gada 16. decembris), ar kuru 78. reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu nodaļu par paraugpraksi valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildē | 7 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 364/11/COL (2011. gada 23. novembris) par formālās izmeklēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz Icelandic Housing Financing Fund Íbúðalánasjóður (HFF) atbrīvojumu no valsts garantijas prēmijas maksājuma (Islande) | 16 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 534/09/COL (2009. gada 16. decembris), ar kuru 78. reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu nodaļu par paraugpraksi valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildē

7

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 364/11/COL (2011. gada 23. novembris) par formālās izmeklēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz Icelandic Housing Financing Fund Íbúðalánasjóður (HFF) atbrīvojumu no valsts garantijas prēmijas maksājuma (Islande)

Icelandic Housing Financing Fund Íbúðalánasjóður

HFF

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 22.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 249/2012

(2012. gada 21. marts),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 19/2011 attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju obligātās izgatavotāja plāksnītes tipa apstiprināšanas prasībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (1) un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 661/2009 ir atsevišķā regula saistībā ar tipa apstiprināšanu, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvā 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 661/2009 ir atsevišķā regula saistībā ar tipa apstiprināšanu, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvā 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (2).

| (2) | Komisijas 2011. gada 11. janvāra Regula (ES) Nr. 19/2011, kas attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju obligātās izgatavotāja plāksnītes un transportlīdzekļa identifikācijas numura tipa apstiprināšanas prasībām un ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (3), ir viens no Regulas (EK) Nr. 661/2009 5. panta īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2011. gada 11. janvāra Regula (ES) Nr. 19/2011, kas attiecas uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju obligātās izgatavotāja plāksnītes un transportlīdzekļa identifikācijas numura tipa apstiprināšanas prasībām un ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (3), ir viens no Regulas (EK) Nr. 661/2009 5. panta īstenošanas pasākumiem.

| (3) | Regula (ES) Nr. 19/2011 transportlīdzekļu izgatavotājiem obligāto plāksnīšu izgatavošanā deva iespēju izmantot pašlīmējošas uzlīmes. Lai vienkāršotu šo uzlīmju izgatavošanu ar datu apstrādi un to elektronisku iespiešanu, pašreizējās tehniskās prasības ir jāpielāgo šo moderno tehniku specifikai. |
| --- | --- |

(3)

Regula (ES) Nr. 19/2011 transportlīdzekļu izgatavotājiem obligāto plāksnīšu izgatavošanā deva iespēju izmantot pašlīmējošas uzlīmes. Lai vienkāršotu šo uzlīmju izgatavošanu ar datu apstrādi un to elektronisku iespiešanu, pašreizējās tehniskās prasības ir jāpielāgo šo moderno tehniku specifikai.

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 19/2011. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 19/2011.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 19/2011 I pielikuma A daļu groza šādi:

| 1) | regulas 2.2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2.2. | Transportlīdzekļa identifikācijas numura, kas minēts 2.1. punkta c) apakšpunktā, rakstzīmes ir vismaz 4 mm augstas.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.2.

Transportlīdzekļa identifikācijas numura, kas minēts 2.1. punkta c) apakšpunktā, rakstzīmes ir vismaz 4 mm augstas.”;

| 2) | aiz regulas 2.2. punkta pievieno šādu 2.3. punktu:






  “2.3. | Informācijas, kas minēta 2.1. punktā un nav transportlīdzekļa identifikācijas numurs, rakstzīmes ir vismaz 2 mm augstas.” |
| --- | --- | --- |

2)

aiz regulas 2.2. punkta pievieno šādu 2.3. punktu:

“2.3.

Informācijas, kas minēta 2.1. punktā un nav transportlīdzekļa identifikācijas numurs, rakstzīmes ir vismaz 2 mm augstas.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 21. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 8, 12.1.2011., 1. lpp.

3

---

| 22.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 250/2012

(2012. gada 21. marts),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 961/2011, ar kuru pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kas reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantā ir paredzēta iespēja pieņemt atbilstīgus Savienības ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, kas importēta no kādas trešās valsts, lai aizsargātu sabiedrības veselību, dzīvnieku veselību vai vidi gadījumos, kad risku nevar apmierinoši novērst ar dalībvalstu atsevišķi veiktiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantā ir paredzēta iespēja pieņemt atbilstīgus Savienības ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, kas importēta no kādas trešās valsts, lai aizsargātu sabiedrības veselību, dzīvnieku veselību vai vidi gadījumos, kad risku nevar apmierinoši novērst ar dalībvalstu atsevišķi veiktiem pasākumiem.

| (2) | Pēc 2011. gada 11. marta avārijas Fukusimas atomelektrostacijā Komisija saņēma informāciju, ka radionuklīdu līmenis konkrētos Japānas izcelsmes pārtikas produktos pārsniedz Japānā pārtikai piemērojamos līmeņus. Šāds piesārņojums var apdraudēt sabiedrības veselību un dzīvnieku veselību Savienībā, un tāpēc tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 961/2011 (2). |
| --- | --- |

(2)

Pēc 2011. gada 11. marta avārijas Fukusimas atomelektrostacijā Komisija saņēma informāciju, ka radionuklīdu līmenis konkrētos Japānas izcelsmes pārtikas produktos pārsniedz Japānā pārtikai piemērojamos līmeņus. Šāds piesārņojums var apdraudēt sabiedrības veselību un dzīvnieku veselību Savienībā, un tāpēc tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 961/2011 (2).

| (3) | Īstenošanas regula (ES) Nr. 961/2011 paredz, ka produktu sūtījumiem, uz kuriem attiecas minētā regula, jāpievieno Japānas kompetentās iestādes pilnvarota pārstāvja parakstīta deklarācija, kurā cita starpā ir apliecināta sūtījuma izcelsme un nosūtīšanas vieta. Minētās deklarācijas saturs atšķiras arī atkarībā no tā, vai produktu izcelsme ir vai nav Fukusimas atomelektrostacijas tuvumā esošajā prefektūrā vai arī tie tiek vai netiek sūtīti no minētās prefektūras. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regula (ES) Nr. 961/2011 paredz, ka produktu sūtījumiem, uz kuriem attiecas minētā regula, jāpievieno Japānas kompetentās iestādes pilnvarota pārstāvja parakstīta deklarācija, kurā cita starpā ir apliecināta sūtījuma izcelsme un nosūtīšanas vieta. Minētās deklarācijas saturs atšķiras arī atkarībā no tā, vai produktu izcelsme ir vai nav Fukusimas atomelektrostacijas tuvumā esošajā prefektūrā vai arī tie tiek vai netiek sūtīti no minētās prefektūras.

| (4) | Ja sūtījumu izcelsme ir Fukusimas prefektūrā un 10 minētajās prefektūrās tās tuvumā, Japānas iestādēm ir jāapliecina, ka radionuklīdu cēzija-134 un cēzija-137 līmenis tajos nepārsniedz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 961/2011 II pielikumā noteiktos maksimālos līmeņus. Turklāt robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas Savienībā kompetentajām iestādēm jāveic identitātes pārbaudes un fiziskas pārbaudes, tostarp laboratorijas analīzes cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtnes noteikšanai, vismaz 10 % visu sūtījumu. |
| --- | --- |

(4)

Ja sūtījumu izcelsme ir Fukusimas prefektūrā un 10 minētajās prefektūrās tās tuvumā, Japānas iestādēm ir jāapliecina, ka radionuklīdu cēzija-134 un cēzija-137 līmenis tajos nepārsniedz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 961/2011 II pielikumā noteiktos maksimālos līmeņus. Turklāt robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas Savienībā kompetentajām iestādēm jāveic identitātes pārbaudes un fiziskas pārbaudes, tostarp laboratorijas analīzes cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtnes noteikšanai, vismaz 10 % visu sūtījumu.

| (5) | Ja sūtījumi ir nosūtīti no Fukusimas prefektūras un 10 minētajām prefektūrām tās tuvumā, Japānas iestādēm jāapliecina, ka tranzīta laikā tos nav skārusi radioaktivitāte. Šādos gadījumos, kā arī tad, ja sūtījumu izcelsme ir citās Japānas prefektūrās, kas nav Fukusima un 10 prefektūras tās tuvumā, vai ja tie no tām tiek nosūtīti, robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas Savienībā kompetentajām iestādēm jāveic identitātes pārbaudes un fiziskas pārbaudes, tostarp laboratorijas analīzes cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtnes noteikšanai, vismaz 20 % visu sūtījumu. |
| --- | --- |

(5)

Ja sūtījumi ir nosūtīti no Fukusimas prefektūras un 10 minētajām prefektūrām tās tuvumā, Japānas iestādēm jāapliecina, ka tranzīta laikā tos nav skārusi radioaktivitāte. Šādos gadījumos, kā arī tad, ja sūtījumu izcelsme ir citās Japānas prefektūrās, kas nav Fukusima un 10 prefektūras tās tuvumā, vai ja tie no tām tiek nosūtīti, robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas Savienībā kompetentajām iestādēm jāveic identitātes pārbaudes un fiziskas pārbaudes, tostarp laboratorijas analīzes cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtnes noteikšanai, vismaz 20 % visu sūtījumu.

| (6) | Robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas Savienībā kompetento iestāžu atbilstoši Īstenošanas regulai (ES) Nr. 961/2011 veikto pārbaužu rezultāti, tostarp laboratorijas analīzes, liecina, ka Japānas iestādes eksportēšanai uz Savienību paredzētas pārtikas un barības kontroles pasākumus īsteno pareizi un efektīvi. Tāpēc robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas Savienībā kompetentajām iestādēm šādi sūtījumi jāpārbauda retāk. |
| --- | --- |

(6)

Robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas Savienībā kompetento iestāžu atbilstoši Īstenošanas regulai (ES) Nr. 961/2011 veikto pārbaužu rezultāti, tostarp laboratorijas analīzes, liecina, ka Japānas iestādes eksportēšanai uz Savienību paredzētas pārtikas un barības kontroles pasākumus īsteno pareizi un efektīvi. Tāpēc robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas Savienībā kompetentajām iestādēm šādi sūtījumi jāpārbauda retāk.

| (7) | Turklāt Īstenošanas regula (ES) Nr. 961/2011 ir piemērojama līdz 2012. gada 31. martam. Japānas kompetentās iestādes turpina uzraudzīt radioaktivitātes klātbūtni pārtikā un barībā. Šādas uzraudzības rezultāti liecina, ka konkrēta pārtika un barība no Fukusimas atomelektrostacijas tuvumā esošajām prefektūrām turpina uzrādīt radioaktivitātes līmeņus, kas arvien pārsniedz pieļaujamos līmeņus. Tāpēc ir jāpagarina Īstenošanas regulā (ES) Nr. 961/2011 noteiktais pasākumu termiņš. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt Īstenošanas regula (ES) Nr. 961/2011 ir piemērojama līdz 2012. gada 31. martam. Japānas kompetentās iestādes turpina uzraudzīt radioaktivitātes klātbūtni pārtikā un barībā. Šādas uzraudzības rezultāti liecina, ka konkrēta pārtika un barība no Fukusimas atomelektrostacijas tuvumā esošajām prefektūrām turpina uzrādīt radioaktivitātes līmeņus, kas arvien pārsniedz pieļaujamos līmeņus. Tāpēc ir jāpagarina Īstenošanas regulā (ES) Nr. 961/2011 noteiktais pasākumu termiņš.

| (8) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 961/2011. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 961/2011.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Noteikumi par grozījumiem

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 961/2011 groza šādi:

| 1) | regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | identitātes pārbaudes un fiziskas pārbaudes, tostarp laboratorijas analīzes cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtnes noteikšanai, vismaz:






  — | 5 % tādu produktu sūtījumu, kas minēti 2. panta 3. punkta d) apakšpunktā, un |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

identitātes pārbaudes un fiziskas pārbaudes, tostarp laboratorijas analīzes cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtnes noteikšanai, vismaz:

—

5 % tādu produktu sūtījumu, kas minēti 2. panta 3. punkta d) apakšpunktā, un

| — | 10 % tādu produktu sūtījumu, kas minēti 2. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā.”; |
| --- | --- |

—

10 % tādu produktu sūtījumu, kas minēti 2. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā.”;

| 2) | regulas 10. panta otrajā daļā datumu “2012. gada 31. marts” aizstāj ar “2012. gada 31. oktobris”. |
| --- | --- |

2)

regulas 10. panta otrajā daļā datumu “2012. gada 31. marts” aizstāj ar “2012. gada 31. oktobris”.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 21. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 252, 28.9.2011., 10. lpp.

2

---

| 22.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 251/2012

(2012. gada 21. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 21. martā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 188,6 |
| JO | 64,0 |
| MA | 47,9 |
| TN | 68,9 |
| TR | 96,0 |
| ZZ | 93,1 |
| 0707 00 05 | JO | 107,2 |
| TR | 165,2 |
| ZZ | 136,2 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 55,1 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 135,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,6 |
| IL | 79,2 |
| MA | 52,2 |
| TN | 80,1 |
| TR | 70,0 |
| ZZ | 66,8 |
| 0805 50 10 | EG | 43,8 |
| TR | 52,6 |
| ZZ | 48,2 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 83,2 |
| CA | 125,0 |
| CL | 84,7 |
| CN | 108,7 |
| MK | 31,8 |
| US | 160,0 |
| UY | 74,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | AR | 85,1 |
| CL | 123,8 |
| CN | 63,0 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 90,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

188,6

JO

64,0

MA

47,9

TN

68,9

TR

96,0

ZZ

93,1

0707 00 05

JO

107,2

TR

165,2

ZZ

136,2

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

JO

225,1

MA

55,1

TR

127,5

ZZ

135,9

0805 10 20

EG

52,6

IL

79,2

MA

52,2

TN

80,1

TR

70,0

ZZ

66,8

0805 50 10

EG

43,8

TR

52,6

ZZ

48,2

0808 10 80

AR

89,5

BR

83,2

CA

125,0

CL

84,7

CN

108,7

MK

31,8

US

160,0

UY

74,9

ZA

119,9

ZZ

97,5

0808 30 90

AR

85,1

CL

123,8

CN

63,0

ZA

91,4

ZZ

90,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 22.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/7

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 534/09/COL

(2009. gada 16. decembris),

ar kuru 78. reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu nodaļu par paraugpraksi valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildē

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu, kā arī tā 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (3) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,

TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod vadlīnijas par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šajā līgumā vai Uzraudzības un Tiesas nolīgumā tas ir skaidri paredzēts vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu,

ATGĀDINOT procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ko Iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (4),

TĀ KĀ Eiropas Komisija 2009. gada 16. jūnijā pieņēma paraugprakses kodeksu par valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildi (5),

TĀ KĀ šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu,

TĀ KĀ visā Eiropas Ekonomikas zonā ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana,

TĀ KĀ saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Eiropas Komisiju ir jāpieņem tiesību akti, kas atbilst Eiropas Komisijas pieņemtajiem aktiem,

APSPRIEDUSIES ar Eiropas Komisiju un EBTA valstīm, 2009. gada 20. novembrī sūtot vēstules par šo jautājumu (Nr. 537430, 537439 un 537441),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, ieviešot jaunu nodaļu par paraugpraksi valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildē. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2009. gada 16. decembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas loceklis

Kristján A. STEFÁNSSON

---

(1)  Turpmāk tekstā – “Iestāde”.

1

(2)  Turpmāk tekstā – “EEZ līgums”.

2

(3)  Turpmāk tekstā – “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

3

(4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī un kas to grozītajā redakcijā publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk tekstā – “OV”) L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. Turpmāk tekstā – “Valsts atbalsta pamatnostādnes”. Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(5)  OV C 136, 16.6.2009., 13. lpp.

5

---

PIELIKUMS

PARAUGPRAKSES VADLĪNIJAS PAR VALSTS ATBALSTA PĀRBAUDES PROCEDŪRU IZPILDI
   (1)

1.   Darbības joma un mērķis

| 1. | EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) sniedz šīs vadlīnijas par valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildi, lai panāktu, ka visu ieinteresēto personu rīcībā ir pēc iespējas lietderīgākas un efektīvākas valsts atbalsta procedūras. |
| --- | --- |

1.

EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) sniedz šīs vadlīnijas par valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildi, lai panāktu, ka visu ieinteresēto personu rīcībā ir pēc iespējas lietderīgākas un efektīvākas valsts atbalsta procedūras.

| 2. | Šīs nodaļas par Iestādes vadlīnijām pamatā ir pieredze, kas gūta, piemērojot Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola II daļu (“3. protokola II daļa”) (2). Galvenais šīs nodaļas mērķis ir sniegt vadlīnijas valsts atbalsta procedūru izpildei ikdienā, tādējādi veicinot labāku sadarbību un savstarpējo saprašanos starp Iestādi, EBTA valstīm un tieslietu jomas un uzņēmumu pārstāvjiem. |
| --- | --- |

2.

Šīs nodaļas par Iestādes vadlīnijām pamatā ir pieredze, kas gūta, piemērojot Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola II daļu (“3. protokola II daļa”) (2). Galvenais šīs nodaļas mērķis ir sniegt vadlīnijas valsts atbalsta procedūru izpildei ikdienā, tādējādi veicinot labāku sadarbību un savstarpējo saprašanos starp Iestādi, EBTA valstīm un tieslietu jomas un uzņēmumu pārstāvjiem.

| 3. | Valsts atbalsta procedūru sekmīgas uzlabošanas priekšnoteikums ir kopīga Iestādes un EBTA valstu disciplīna un apņemšanās. Iestāde centīsies pastiprināt savu sadarbību ar EBTA valstīm un ieinteresētajām personām, kā arī turpinās darbu ar mērķi uzlabot savu izmeklēšanas procedūru izpildi un iekšējo lēmumu pieņemšanas procesu, lai tādējādi nodrošinātu lielāku valsts atbalsta procedūru pārredzamību, paredzamību un efektivitāti. |
| --- | --- |

3.

Valsts atbalsta procedūru sekmīgas uzlabošanas priekšnoteikums ir kopīga Iestādes un EBTA valstu disciplīna un apņemšanās. Iestāde centīsies pastiprināt savu sadarbību ar EBTA valstīm un ieinteresētajām personām, kā arī turpinās darbu ar mērķi uzlabot savu izmeklēšanas procedūru izpildi un iekšējo lēmumu pieņemšanas procesu, lai tādējādi nodrošinātu lielāku valsts atbalsta procedūru pārredzamību, paredzamību un efektivitāti.

| 4. | Atbilstoši centieniem izstrādāt mūsdienīgus noteikumus valsts atbalsta jomā šī nodaļa ir pēdējā vienkāršošanas pasākumu kopuma daļa, kas ietver Iestādes vadlīnijas par vienkāršotu procedūru dažu valsts atbalsta veidu izskatīšanai (3) un Iestādes vadlīnijas par valsts atbalsta tiesību normu piemērošanu valstu tiesās (4) un ar kuru veicina paredzamākas un pārredzamākas procedūras. |
| --- | --- |

4.

Atbilstoši centieniem izstrādāt mūsdienīgus noteikumus valsts atbalsta jomā šī nodaļa ir pēdējā vienkāršošanas pasākumu kopuma daļa, kas ietver Iestādes vadlīnijas par vienkāršotu procedūru dažu valsts atbalsta veidu izskatīšanai (3) un Iestādes vadlīnijas par valsts atbalsta tiesību normu piemērošanu valstu tiesās (4) un ar kuru veicina paredzamākas un pārredzamākas procedūras.

| 5. | Tomēr kādas konkrētas lietas īpatnību dēļ šī nodaļa, iespējams, ir jāpielāgo vai jāpieļauj atkāpes tās piemērošanā (5). |
| --- | --- |

5.

Tomēr kādas konkrētas lietas īpatnību dēļ šī nodaļa, iespējams, ir jāpielāgo vai jāpieļauj atkāpes tās piemērošanā (5).

| 6. | Turklāt tādā mērā, kādā EEZ līgums attiecas uz zivsaimniecības un akvakultūras nozari, lauksaimniecības produktu primārās ražošanas darbībām un lauksaimniecības produktu tirdzniecību vai pārstrādi, šo nozaru īpatnības varētu arī attaisnot atkāpes, piemērojot šo vadlīnijās iekļauto nodaļu. |
| --- | --- |

6.

Turklāt tādā mērā, kādā EEZ līgums attiecas uz zivsaimniecības un akvakultūras nozari, lauksaimniecības produktu primārās ražošanas darbībām un lauksaimniecības produktu tirdzniecību vai pārstrādi, šo nozaru īpatnības varētu arī attaisnot atkāpes, piemērojot šo vadlīnijās iekļauto nodaļu.

2.   Saistība ar EEZ tiesību aktiem

| 7. | Šīs nodaļas mērķis nav sniegt pilnīgu vai visaptverošu pārskatu par attiecīgajiem tiesību aktiem, skaidrojošajiem dokumentiem un administratīvajiem pasākumiem, uz kuriem pamatojas valsts atbalsta pārbaude. Nodaļa jālasa saistībā ar valsts atbalsta procedūru pamatnoteikumiem un ir uztverama kā to papildinājums. |
| --- | --- |

7.

Šīs nodaļas mērķis nav sniegt pilnīgu vai visaptverošu pārskatu par attiecīgajiem tiesību aktiem, skaidrojošajiem dokumentiem un administratīvajiem pasākumiem, uz kuriem pamatojas valsts atbalsta pārbaude. Nodaļa jālasa saistībā ar valsts atbalsta procedūru pamatnoteikumiem un ir uztverama kā to papildinājums.

| 8. | Tādēļ ar šo nodaļu nerada jaunas tiesības vai pienākumus un negroza jau pastāvošās tiesības vai pienākumus, kas noteikti EEZ līgumā, 3. protokolā un 2004. gada 14. jūlija Lēmumā Nr. 195/04/COL (6) tā grozītajā redakcijā atbilstoši EBTA Tiesas un Eiropas Savienības tiesu praksei. |
| --- | --- |

8.

Tādēļ ar šo nodaļu nerada jaunas tiesības vai pienākumus un negroza jau pastāvošās tiesības vai pienākumus, kas noteikti EEZ līgumā, 3. protokolā un 2004. gada 14. jūlija Lēmumā Nr. 195/04/COL (6) tā grozītajā redakcijā atbilstoši EBTA Tiesas un Eiropas Savienības tiesu praksei.

| 9. | Šajā nodaļā atspoguļota ikdienas paraugprakse, kuras mērķis ir veicināt ātrākas, pārredzamākas un paredzamākas valsts atbalsta procedūras katrā paziņota vai nepaziņota pasākuma vai sūdzības izmeklēšanas posmā. |
| --- | --- |

9.

Šajā nodaļā atspoguļota ikdienas paraugprakse, kuras mērķis ir veicināt ātrākas, pārredzamākas un paredzamākas valsts atbalsta procedūras katrā paziņota vai nepaziņota pasākuma vai sūdzības izmeklēšanas posmā.

3.   Saziņa pirmspaziņošanas posmā

| 10. | Iestādes pieredze liecina, ka saziņa pirmspaziņošanas posmā ir lietderīga pat šķietami vienkāršās lietās. Saziņa pirmspaziņošanas posmā paver Iestādei un paziņojumu sniedzošai EBTA valstij iespēju pirms paziņošanas neoficiāli un konfidenciāli apspriest ierosinātā pasākuma tiesiskos un ekonomiskos aspektus, tādējādi uzlabojot paziņojumu kvalitāti un pilnīgumu. Šajā saistībā EBTA valsts un Iestāde var arī kopīgi izstrādāt konstruktīvus priekšlikumus, lai grozītu plānotā pasākuma problemātiskos aspektus. Šis posms tādējādi paver ceļu ātrākai paziņojumu izskatīšanai pēc to oficiālās iesniegšanas Iestādei. Sekmīgi izmantojot pirmspaziņošanas posma sniegtās iespējas, Iestāde spētu pieņemt lēmumu saskaņā ar 3. protokola II daļas 4. panta 2., 3. un 4. punktu divu mēnešu laikā pēc paziņojuma dienas (7). |
| --- | --- |

10.

Iestādes pieredze liecina, ka saziņa pirmspaziņošanas posmā ir lietderīga pat šķietami vienkāršās lietās. Saziņa pirmspaziņošanas posmā paver Iestādei un paziņojumu sniedzošai EBTA valstij iespēju pirms paziņošanas neoficiāli un konfidenciāli apspriest ierosinātā pasākuma tiesiskos un ekonomiskos aspektus, tādējādi uzlabojot paziņojumu kvalitāti un pilnīgumu. Šajā saistībā EBTA valsts un Iestāde var arī kopīgi izstrādāt konstruktīvus priekšlikumus, lai grozītu plānotā pasākuma problemātiskos aspektus. Šis posms tādējādi paver ceļu ātrākai paziņojumu izskatīšanai pēc to oficiālās iesniegšanas Iestādei. Sekmīgi izmantojot pirmspaziņošanas posma sniegtās iespējas, Iestāde spētu pieņemt lēmumu saskaņā ar 3. protokola II daļas 4. panta 2., 3. un 4. punktu divu mēnešu laikā pēc paziņojuma dienas (7).

| 11. | Saziņa pirms paziņošanas ir ļoti ieteicama tajos gadījumos, kad īpašu jauninājumu vai citu īpatnību dēļ būtu attaisnotas iepriekšējas neoficiālas apspriedes ar Iestādi, savukārt neoficiāli norādījumi tiks sniegti vienmēr, kad EBTA valsts to lūgs. |
| --- | --- |

11.

Saziņa pirms paziņošanas ir ļoti ieteicama tajos gadījumos, kad īpašu jauninājumu vai citu īpatnību dēļ būtu attaisnotas iepriekšējas neoficiālas apspriedes ar Iestādi, savukārt neoficiāli norādījumi tiks sniegti vienmēr, kad EBTA valsts to lūgs.

3.1.   Saturs

| 12. | Pirmspaziņošanas posms paver iespēju apspriesties ar attiecīgo EBTA valsti un dot tai norādījumus par paziņojuma veidlapā sniedzamo informāciju, lai nodrošinātu tās pilnīgumu, sākot no paziņojuma dienas. Sekmīga pirmspaziņošanas posma rezultātā varēs atklātā un konstruktīvā gaisotnē arī apspriest visus svarīgos jautājumus, kas rodas saistībā ar plānoto pasākumu. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz pasākumiem, kurus to sākotnējā formā nevarētu pieņemt un kas tādēļ būtu jāatsauc vai ievērojami jāgroza. Pirmspaziņošanas posms var arī aptvert izvērtējumu par to, vai plānotā pasākuma gadījumā pastāv cits juridiskais pamats vai attiecīgi precedenti. Turklāt, ja pirmspaziņošanas posms norisinās sekmīgi, Iestāde un attiecīgā EBTA valsts varēs apspriest svarīgākos konkurences jautājumus, ekonomikas analīzi un – vajadzības gadījumā – neatkarīgu ekspertu atzinumu, kas nepieciešams, lai pierādītu plānotā pasākuma saderību ar EEZ līguma darbību. Paziņojumu sniedzošā EBTA valsts pirmspaziņošanas posmā var arī lūgt Iestādi atbrīvot to no pienākuma sniegt dažus paziņojuma veidlapā paredzētos datus, kas konkrētās lietas īpatnību dēļ nav vajadzīgi pasākuma pārbaudei. Visbeidzot, pirmspaziņošanas posmam ir izšķiroša nozīme, lai noteiktu, vai uz lietu sākotnēji ir attiecināma izskatīšana atbilstīgi vienkāršotajai procedūrai (8). |
| --- | --- |

12.

Pirmspaziņošanas posms paver iespēju apspriesties ar attiecīgo EBTA valsti un dot tai norādījumus par paziņojuma veidlapā sniedzamo informāciju, lai nodrošinātu tās pilnīgumu, sākot no paziņojuma dienas. Sekmīga pirmspaziņošanas posma rezultātā varēs atklātā un konstruktīvā gaisotnē arī apspriest visus svarīgos jautājumus, kas rodas saistībā ar plānoto pasākumu. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz pasākumiem, kurus to sākotnējā formā nevarētu pieņemt un kas tādēļ būtu jāatsauc vai ievērojami jāgroza. Pirmspaziņošanas posms var arī aptvert izvērtējumu par to, vai plānotā pasākuma gadījumā pastāv cits juridiskais pamats vai attiecīgi precedenti. Turklāt, ja pirmspaziņošanas posms norisinās sekmīgi, Iestāde un attiecīgā EBTA valsts varēs apspriest svarīgākos konkurences jautājumus, ekonomikas analīzi un – vajadzības gadījumā – neatkarīgu ekspertu atzinumu, kas nepieciešams, lai pierādītu plānotā pasākuma saderību ar EEZ līguma darbību. Paziņojumu sniedzošā EBTA valsts pirmspaziņošanas posmā var arī lūgt Iestādi atbrīvot to no pienākuma sniegt dažus paziņojuma veidlapā paredzētos datus, kas konkrētās lietas īpatnību dēļ nav vajadzīgi pasākuma pārbaudei. Visbeidzot, pirmspaziņošanas posmam ir izšķiroša nozīme, lai noteiktu, vai uz lietu sākotnēji ir attiecināma izskatīšana atbilstīgi vienkāršotajai procedūrai (8).

3.2.   Darbības joma un termiņi

| 13. | Lai nodrošinātu konstruktīvu un efektīvu pirmspaziņošanas posmu, attiecīgās EBTA valsts interesēs ir sniegt Iestādei informāciju, kas vajadzīga plānotā valsts atbalsta pasākuma novērtēšanai, izmantojot paziņojuma veidlapas projektu. Lai atvieglotu ātru lietas izskatīšanu, priekšroka tiks dota saziņai, izmantojot e-pastu vai telefonkonferences, nevis sanāksmēm. Divu nedēļu laikā pēc paziņojuma veidlapas projekta saņemšanas Iestāde parasti rīkos pirmo saziņu pirmspaziņošanas posmā. |
| --- | --- |

13.

Lai nodrošinātu konstruktīvu un efektīvu pirmspaziņošanas posmu, attiecīgās EBTA valsts interesēs ir sniegt Iestādei informāciju, kas vajadzīga plānotā valsts atbalsta pasākuma novērtēšanai, izmantojot paziņojuma veidlapas projektu. Lai atvieglotu ātru lietas izskatīšanu, priekšroka tiks dota saziņai, izmantojot e-pastu vai telefonkonferences, nevis sanāksmēm. Divu nedēļu laikā pēc paziņojuma veidlapas projekta saņemšanas Iestāde parasti rīkos pirmo saziņu pirmspaziņošanas posmā.

| 14. | Saziņai pirmspaziņošanas posmā parasti nevajadzētu būt ilgākai par diviem mēnešiem, pēc tam jāiesniedz pilnīgs paziņojums. Ja saziņa pirmspaziņošanas posmā nedod vēlamos rezultātus, Iestāde var pasludināt pirmspaziņošanas posmu par slēgtu. Tomēr, tā kā pirmspaziņošanas posma saziņas termiņi un veids ir atkarīgi no konkrētās lietas sarežģītības, saziņa pirmspaziņošanas posmā var turpināties vairākus mēnešus. Tādēļ Iestāde iesaka EBTA valstīm īpaši sarežģītās lietās (piemēram, glābšanas atbalsts, liela apmēra atbalsts pētniecības un izstrādes jomā, liela apmēra individuālais atbalsts vai īpaši liela apjoma vai īpaši sarežģītas atbalsta shēmas) uzsākt pirmspaziņošanas posma saziņu pēc iespējas ātrāk, lai padarītu iespējamas konstruktīvas apspriedes. |
| --- | --- |

14.

Saziņai pirmspaziņošanas posmā parasti nevajadzētu būt ilgākai par diviem mēnešiem, pēc tam jāiesniedz pilnīgs paziņojums. Ja saziņa pirmspaziņošanas posmā nedod vēlamos rezultātus, Iestāde var pasludināt pirmspaziņošanas posmu par slēgtu. Tomēr, tā kā pirmspaziņošanas posma saziņas termiņi un veids ir atkarīgi no konkrētās lietas sarežģītības, saziņa pirmspaziņošanas posmā var turpināties vairākus mēnešus. Tādēļ Iestāde iesaka EBTA valstīm īpaši sarežģītās lietās (piemēram, glābšanas atbalsts, liela apmēra atbalsts pētniecības un izstrādes jomā, liela apmēra individuālais atbalsts vai īpaši liela apjoma vai īpaši sarežģītas atbalsta shēmas) uzsākt pirmspaziņošanas posma saziņu pēc iespējas ātrāk, lai padarītu iespējamas konstruktīvas apspriedes.

| 15. | Iestādes pieredze liecina, ka ļoti lietderīgi ir atbalsta saņēmēju iesaistīt pirmspaziņošanas posma saziņā, īpaši tajās lietās, kurām ir ievērojama tehniska, finanšu un ar atbalsta pasākumu saistīta ietekme. Tādēļ Iestāde iesaka pirmspaziņošanas posma saziņā iesaistīt individuāla atbalsta saņēmējus. |
| --- | --- |

15.

Iestādes pieredze liecina, ka ļoti lietderīgi ir atbalsta saņēmēju iesaistīt pirmspaziņošanas posma saziņā, īpaši tajās lietās, kurām ir ievērojama tehniska, finanšu un ar atbalsta pasākumu saistīta ietekme. Tādēļ Iestāde iesaka pirmspaziņošanas posma saziņā iesaistīt individuāla atbalsta saņēmējus.

| 16. | Izņemot lietas, kas saistītas ar būtiskiem jauninājumiem vai ir īpaši sarežģītas, Iestāde pirmspaziņošanas posma beigās attiecīgajai EBTA valstij centīsies paziņot pasākuma neoficiālu sākotnēju novērtējumu. Šis juridiski nesaistošais novērtējums nebūs Iestādes oficiālais viedoklis; tās būs vienīgi Iestādes neoficiālas norādes par paziņojuma projekta pilnīgumu un plānotā pasākuma prima facie saderību ar EEZ līguma darbību. Īpaši sarežģītās lietās Iestāde pēc EBTA valsts lūguma var sniegt arī rakstiskas norādes par vēl iesniedzamo informāciju. |
| --- | --- |

16.

Izņemot lietas, kas saistītas ar būtiskiem jauninājumiem vai ir īpaši sarežģītas, Iestāde pirmspaziņošanas posma beigās attiecīgajai EBTA valstij centīsies paziņot pasākuma neoficiālu sākotnēju novērtējumu. Šis juridiski nesaistošais novērtējums nebūs Iestādes oficiālais viedoklis; tās būs vienīgi Iestādes neoficiālas norādes par paziņojuma projekta pilnīgumu un plānotā pasākuma prima facie saderību ar EEZ līguma darbību. Īpaši sarežģītās lietās Iestāde pēc EBTA valsts lūguma var sniegt arī rakstiskas norādes par vēl iesniedzamo informāciju.

| 17. | Saziņa pirmspaziņošanas posmā norisinās, ievērojot konfidencialitātes principu. Apspriedes norisinās brīvprātīgi un neskar lietas izskatīšanu un izmeklēšanu pēc oficiālā paziņojuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

17.

Saziņa pirmspaziņošanas posmā norisinās, ievērojot konfidencialitātes principu. Apspriedes norisinās brīvprātīgi un neskar lietas izskatīšanu un izmeklēšanu pēc oficiālā paziņojuma iesniegšanas.

| 18. | Lai uzlabotu paziņojumu kvalitāti, Iestāde centīsies arī apmierināt EBTA valstu lūgumus saistībā ar apmācību kursiem. Iestāde arī regulāri sazināsies ar EBTA valstīm, lai apspriestu turpmākus valsts atbalsta procedūras uzlabojumus, jo īpaši saistībā ar piemērojamo paziņojuma veidlapu apjomu un saturu. |
| --- | --- |

18.

Lai uzlabotu paziņojumu kvalitāti, Iestāde centīsies arī apmierināt EBTA valstu lūgumus saistībā ar apmācību kursiem. Iestāde arī regulāri sazināsies ar EBTA valstīm, lai apspriestu turpmākus valsts atbalsta procedūras uzlabojumus, jo īpaši saistībā ar piemērojamo paziņojuma veidlapu apjomu un saturu.

4.   Savstarpēji saskaņota plānošana

| 19. | Lietās, kuras saistītas ar būtiskiem jauninājumiem vai kuras ir īpaši sarežģītas tehniskajā ziņā vai problemātiskas citu iemeslu dēļ, vai ir ļoti steidzami izskatāmas, Iestāde paziņojumu sniedzošai EBTA valstij piedāvās savstarpēji saskaņotu plānošanu, lai tādējādi palielinātu pārredzamību un paredzamību saistībā ar valsts atbalsta izmeklēšanas iespējamo ilgumu. |
| --- | --- |

19.

Lietās, kuras saistītas ar būtiskiem jauninājumiem vai kuras ir īpaši sarežģītas tehniskajā ziņā vai problemātiskas citu iemeslu dēļ, vai ir ļoti steidzami izskatāmas, Iestāde paziņojumu sniedzošai EBTA valstij piedāvās savstarpēji saskaņotu plānošanu, lai tādējādi palielinātu pārredzamību un paredzamību saistībā ar valsts atbalsta izmeklēšanas iespējamo ilgumu.

4.1.   Saturs

| 20. | Savstarpēji saskaņota plānošana ir attiecīgās EBTA valsts un Iestādes strukturētas sadarbības veids, pamatojoties uz kopīgu plānošanu un izpratni par iespējamo izmeklēšanas norisi un paredzamo izmeklēšanas ilgumu. |
| --- | --- |

20.

Savstarpēji saskaņota plānošana ir attiecīgās EBTA valsts un Iestādes strukturētas sadarbības veids, pamatojoties uz kopīgu plānošanu un izpratni par iespējamo izmeklēšanas norisi un paredzamo izmeklēšanas ilgumu.

| 21. | Šajā saistībā Iestāde un paziņojumu sniedzošā EBTA valsts jo īpaši varētu vienoties par:






  — | konkrētās lietas izskatīšanu prioritārā kārtībā, ja EBTA valsts oficiāli piekrīt pārtraukt pārbaudi (9) citās ar šo valsti saistītās lietās tad, ja šāda rīcība būtu nepieciešama plānošanas iemeslu vai resursu dēļ, |
| --- | --- | --- |

21.

Šajā saistībā Iestāde un paziņojumu sniedzošā EBTA valsts jo īpaši varētu vienoties par:

—

konkrētās lietas izskatīšanu prioritārā kārtībā, ja EBTA valsts oficiāli piekrīt pārtraukt pārbaudi (9) citās ar šo valsti saistītās lietās tad, ja šāda rīcība būtu nepieciešama plānošanas iemeslu vai resursu dēļ,

| — | informāciju, kas jāiesniedz EBTA valstij un/vai atbalsta saņēmējam, tostarp par pētījumiem, neatkarīgu ekspertu atzinumiem vai informācijas apkopošanu, ko vienpusējā kārtā veikusi Iestāde, |
| --- | --- |

—

informāciju, kas jāiesniedz EBTA valstij un/vai atbalsta saņēmējam, tostarp par pētījumiem, neatkarīgu ekspertu atzinumiem vai informācijas apkopošanu, ko vienpusējā kārtā veikusi Iestāde,

| — | Iestādes veicamā lietas novērtējuma paredzamo veidu un ilgumu pēc paziņojuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

—

Iestādes veicamā lietas novērtējuma paredzamo veidu un ilgumu pēc paziņojuma iesniegšanas.

| 22. | Reaģējot uz EBTA valsts centieniem iesniegt visu vajadzīgo informāciju paredzētajā termiņā un saskaņā ar vienošanos, kas panākta savstarpēji saskaņotās plānošanas kontekstā, Iestāde lietas turpmākajā izmeklēšanā centīsies ievērot savstarpēji saskaņotos termiņus ar nosacījumu, ka EBTA valsts vai ieinteresēto personu sniegtā informācija nerada neparedzētus jautājumus. |
| --- | --- |

22.

Reaģējot uz EBTA valsts centieniem iesniegt visu vajadzīgo informāciju paredzētajā termiņā un saskaņā ar vienošanos, kas panākta savstarpēji saskaņotās plānošanas kontekstā, Iestāde lietas turpmākajā izmeklēšanā centīsies ievērot savstarpēji saskaņotos termiņus ar nosacījumu, ka EBTA valsts vai ieinteresēto personu sniegtā informācija nerada neparedzētus jautājumus.

4.2.   Darbības joma un termiņi

| 23. | Savstarpēji saskaņoto plānošanu parasti attiecinās tikai uz tām lietām, kas ir tik jaunas vai tik sarežģītas tehnisku vai citu iemeslu dēļ, ka Iestāde pirmspaziņošanas posma beigās nespēj veikt viennozīmīgu sākotnēju novērtējumu. Šādos gadījumos pirmspaziņošanas posma beigās notiks savstarpēji saskaņota plānošana, pēc kuras iesniedz oficiālu paziņojumu. |
| --- | --- |

23.

Savstarpēji saskaņoto plānošanu parasti attiecinās tikai uz tām lietām, kas ir tik jaunas vai tik sarežģītas tehnisku vai citu iemeslu dēļ, ka Iestāde pirmspaziņošanas posma beigās nespēj veikt viennozīmīgu sākotnēju novērtējumu. Šādos gadījumos pirmspaziņošanas posma beigās notiks savstarpēji saskaņota plānošana, pēc kuras iesniedz oficiālu paziņojumu.

| 24. | Tomēr, sākoties oficiālās izmeklēšanas procedūrai, Iestāde un attiecīgā EBTA valsts pēc šīs valsts pieprasījuma var arī vienoties par savstarpēji saskaņotu plānošanu lietas turpmākās izskatīšanas gaitā. |
| --- | --- |

24.

Tomēr, sākoties oficiālās izmeklēšanas procedūrai, Iestāde un attiecīgā EBTA valsts pēc šīs valsts pieprasījuma var arī vienoties par savstarpēji saskaņotu plānošanu lietas turpmākās izskatīšanas gaitā.

5.   Paziņoto pasākumu iepriekšējā pārbaude

5.1.   Informācijas pieprasījumi

| 25. | Lai racionalizētu izmeklēšanas norisi, Iestāde iepriekšējās pārbaudes posmā centīsies sagrupēt informācijas pieprasījumus. Principā izstrādās tikai vienu visaptverošu informācijas pieprasījumu, kuru parasti nosūtīs četru līdz sešu nedēļu laikā pēc paziņojuma dienas. Ja vien savstarpēji saskaņotajā plānošanā nav nolemts citādi, pirmspaziņošanas rezultātā EBTA valstīm jāspēj iesniegt pilnīgu paziņojumu, tādējādi samazinot vajadzību pēc papildu informācijas. Tomēr Iestāde var uzdot turpmākus jautājumus, īpaši attiecībā uz aspektiem, kas parādījušies EBTA valstu atbilžu rezultātā; taču tas nenozīmē, ka Iestāde lietas novērtēšanā saskaras ar nopietnām grūtībām. |
| --- | --- |

25.

Lai racionalizētu izmeklēšanas norisi, Iestāde iepriekšējās pārbaudes posmā centīsies sagrupēt informācijas pieprasījumus. Principā izstrādās tikai vienu visaptverošu informācijas pieprasījumu, kuru parasti nosūtīs četru līdz sešu nedēļu laikā pēc paziņojuma dienas. Ja vien savstarpēji saskaņotajā plānošanā nav nolemts citādi, pirmspaziņošanas rezultātā EBTA valstīm jāspēj iesniegt pilnīgu paziņojumu, tādējādi samazinot vajadzību pēc papildu informācijas. Tomēr Iestāde var uzdot turpmākus jautājumus, īpaši attiecībā uz aspektiem, kas parādījušies EBTA valstu atbilžu rezultātā; taču tas nenozīmē, ka Iestāde lietas novērtēšanā saskaras ar nopietnām grūtībām.

| 26. | Ja EBTA valsts nesniedz pieprasīto informāciju noteiktajā termiņā, pēc viena atgādinājuma nosūtīšanas parasti piemēros 3. protokola II daļas 5. panta 3. punktā minēto noteikumu un EBTA valsti informēs, ka paziņojumu uzskata par anulētu. Oficiālo izmeklēšanas procedūru parasti uzsāks, tiklīdz būs izpildīti vajadzīgie nosacījumi – parasti vēlākais pēc divām jautājumu kārtām. |
| --- | --- |

26.

Ja EBTA valsts nesniedz pieprasīto informāciju noteiktajā termiņā, pēc viena atgādinājuma nosūtīšanas parasti piemēros 3. protokola II daļas 5. panta 3. punktā minēto noteikumu un EBTA valsti informēs, ka paziņojumu uzskata par anulētu. Oficiālo izmeklēšanas procedūru parasti uzsāks, tiklīdz būs izpildīti vajadzīgie nosacījumi – parasti vēlākais pēc divām jautājumu kārtām.

5.2.   Vienošanās par iepriekšējās pārbaudes pārtraukšanu

| 27. | Zināmos gadījumos iepriekšējo pārbaudi var pārtraukt, proti, tad, ja EBTA valsts to pieprasa, lai grozītu savu plānoto atbalsta pasākumu un panāktu tā atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, vai tad, ja ir panākta savstarpēja vienošanās. Pārtraukšanu var attiecināt tikai uz laikposmu, par kuru ir panākta iepriekšēja vienošanās. Ja atlikšanas termiņa beigās EBTA valsts nesniedz pilnīgu un prima facie prasībām atbilstošu paziņojumu, Iestāde atsāks procedūru no posma, kurā to pārtrauca. Attiecīgo EBTA valsti parasti informēs, ka paziņojumu uzskata par anulētu, vai nopietnu šaubu gadījumā nekavējoties uzsāks oficiālās izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

27.

Zināmos gadījumos iepriekšējo pārbaudi var pārtraukt, proti, tad, ja EBTA valsts to pieprasa, lai grozītu savu plānoto atbalsta pasākumu un panāktu tā atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, vai tad, ja ir panākta savstarpēja vienošanās. Pārtraukšanu var attiecināt tikai uz laikposmu, par kuru ir panākta iepriekšēja vienošanās. Ja atlikšanas termiņa beigās EBTA valsts nesniedz pilnīgu un prima facie prasībām atbilstošu paziņojumu, Iestāde atsāks procedūru no posma, kurā to pārtrauca. Attiecīgo EBTA valsti parasti informēs, ka paziņojumu uzskata par anulētu, vai nopietnu šaubu gadījumā nekavējoties uzsāks oficiālās izmeklēšanas procedūru.

5.3.   Informēšana par izmeklēšanas gaitu

| 28. | Pēc paziņojumu sniedzošo EBTA valstu lūguma tās tiks informētas par iepriekšējās pārbaudes gaitu. EBTA valstis tiek aicinātas šajā saziņā iesaistīt individuālā atbalsta saņēmēju. |
| --- | --- |

28.

Pēc paziņojumu sniedzošo EBTA valstu lūguma tās tiks informētas par iepriekšējās pārbaudes gaitu. EBTA valstis tiek aicinātas šajā saziņā iesaistīt individuālā atbalsta saņēmēju.

6.   Oficiālās izmeklēšanas procedūra

| 29. | Ņemot vērā, ka lietas, uz kurām attiecas oficiālās izmeklēšanas procedūra, parasti ir sarežģītas, Iestāde piešķir augstāko prioritāti pārredzamības, paredzamības un efektivitātes uzlabošanai šajā posmā, lai veicinātu konstruktīvu lēmumu pieņemšanas procesu atbilstoši modernas ekonomikas vajadzībām. Tādēļ Iestāde racionalizēs oficiālās izmeklēšanas procedūru izpildi, efektīvi izmantojot visus procesuālos līdzekļus, kas ir tās rīcībā saskaņā ar 3. protokola II daļu. |
| --- | --- |

29.

Ņemot vērā, ka lietas, uz kurām attiecas oficiālās izmeklēšanas procedūra, parasti ir sarežģītas, Iestāde piešķir augstāko prioritāti pārredzamības, paredzamības un efektivitātes uzlabošanai šajā posmā, lai veicinātu konstruktīvu lēmumu pieņemšanas procesu atbilstoši modernas ekonomikas vajadzībām. Tādēļ Iestāde racionalizēs oficiālās izmeklēšanas procedūru izpildi, efektīvi izmantojot visus procesuālos līdzekļus, kas ir tās rīcībā saskaņā ar 3. protokola II daļu.

6.1.   Lēmuma un izsmeļoša kopsavilkuma publicēšana

| 30. | Tajos gadījumos, kad attiecīgā EBTA valsts nepieprasa konfidenciālas informācijas dzēšanu, Iestāde centīsies publicēt savu lēmumu par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (tostarp izsmeļošu kopsavilkumu) divu mēnešu laikā no šā lēmuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

30.

Tajos gadījumos, kad attiecīgā EBTA valsts nepieprasa konfidenciālas informācijas dzēšanu, Iestāde centīsies publicēt savu lēmumu par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (tostarp izsmeļošu kopsavilkumu) divu mēnešu laikā no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

| 31. | Gadījumos, kad pastāv domstarpības par informācijas konfidencialitāti, Iestāde piemēros principus, kas iekļauti Iestādes vadlīnijās par dienesta noslēpumu valsts atbalsta lēmumu jomā (10), un pieliks visas pūles, lai publicētu lēmumu iespējami īsākā laikā pēc tā pieņemšanas dienas. Tas pats attieksies arī uz visu galīgo lēmumu publicēšanu. |
| --- | --- |

31.

Gadījumos, kad pastāv domstarpības par informācijas konfidencialitāti, Iestāde piemēros principus, kas iekļauti Iestādes vadlīnijās par dienesta noslēpumu valsts atbalsta lēmumu jomā (10), un pieliks visas pūles, lai publicētu lēmumu iespējami īsākā laikā pēc tā pieņemšanas dienas. Tas pats attieksies arī uz visu galīgo lēmumu publicēšanu.

| 32. | Lai uzlabotu procedūras pārredzamību, EBTA valsts, atbalsta saņēmējs un citas ieinteresētās personas (jo īpaši iespējamie sūdzību iesniedzēji) tiks informētas par visu veidu kavēšanos, ko izraisa domstarpības par informācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

32.

Lai uzlabotu procedūras pārredzamību, EBTA valsts, atbalsta saņēmējs un citas ieinteresētās personas (jo īpaši iespējamie sūdzību iesniedzēji) tiks informētas par visu veidu kavēšanos, ko izraisa domstarpības par informācijas konfidencialitāti.

6.2.   Ieinteresēto personu piezīmes

| 33. | Saskaņā ar 3. protokola II daļas 6. pantu ieinteresētās personas iesniedz savas piezīmes noteiktā termiņā, kas parasti nedrīkst pārsniegt vienu mēnesi pēc lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu publicēšanas. Šo termiņu parasti nepagarinās, un Iestāde parasti nepieņems informāciju, ko novēloti iesniedz ieinteresētās personas, tostarp atbalsta saņēmējs (11). Termiņu var pagarināt tikai īpašos, pilnībā pamatotos gadījumos, piemēram, ja iesniedzamās faktiskās informācijas apmērs ir īpaši liels vai ja iepriekš ir norisinājusies saziņa starp Iestādi un attiecīgo ieinteresēto personu. |
| --- | --- |

33.

Saskaņā ar 3. protokola II daļas 6. pantu ieinteresētās personas iesniedz savas piezīmes noteiktā termiņā, kas parasti nedrīkst pārsniegt vienu mēnesi pēc lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu publicēšanas. Šo termiņu parasti nepagarinās, un Iestāde parasti nepieņems informāciju, ko novēloti iesniedz ieinteresētās personas, tostarp atbalsta saņēmējs (11). Termiņu var pagarināt tikai īpašos, pilnībā pamatotos gadījumos, piemēram, ja iesniedzamās faktiskās informācijas apmērs ir īpaši liels vai ja iepriekš ir norisinājusies saziņa starp Iestādi un attiecīgo ieinteresēto personu.

| 34. | Lai uzlabotu faktu bāzi īpaši sarežģītu lietu izmeklēšanā, Iestāde var nosūtīt lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu kopiju noteiktām ieinteresētajām personām (tostarp tirdzniecības un uzņēmējdarbības apvienībām) un aicināt tās iesniegt piezīmes par īpašiem lietas aspektiem (12). Ieinteresēto personu sadarbība šajā saistībā ir pilnīgi brīvprātīga, bet, ja ieinteresētā persona nolemj iesniegt piezīmes, tās interesēs ir iesniegt šīs piezīmes savlaicīgi, lai Iestāde spētu ņemt tās vērā. Tādēļ Iestāde aicinās ieinteresētās personas iesniegt piezīmes mēneša laikā no datuma, kurā tām nosūtīta lēmuma kopija. Pēc šā termiņa beigām Iestāde vairs nepieņems piezīmes. Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret ieinteresētajām personām, Iestāde nosūtīs atbalsta saņēmējam to pašu uzaicinājumu iesniegt piezīmes. Lai ievērotu EBTA valstu tiesības uz aizstāvību, Iestāde pārsūtīs attiecīgai EBTA valstij visu no ieinteresētajām personām saņemto piezīmju nekonfidenciālo versiju un aicinās šo EBTA valsti atbildēt viena mēneša laikā. |
| --- | --- |

34.

Lai uzlabotu faktu bāzi īpaši sarežģītu lietu izmeklēšanā, Iestāde var nosūtīt lēmuma par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu kopiju noteiktām ieinteresētajām personām (tostarp tirdzniecības un uzņēmējdarbības apvienībām) un aicināt tās iesniegt piezīmes par īpašiem lietas aspektiem (12). Ieinteresēto personu sadarbība šajā saistībā ir pilnīgi brīvprātīga, bet, ja ieinteresētā persona nolemj iesniegt piezīmes, tās interesēs ir iesniegt šīs piezīmes savlaicīgi, lai Iestāde spētu ņemt tās vērā. Tādēļ Iestāde aicinās ieinteresētās personas iesniegt piezīmes mēneša laikā no datuma, kurā tām nosūtīta lēmuma kopija. Pēc šā termiņa beigām Iestāde vairs nepieņems piezīmes. Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret ieinteresētajām personām, Iestāde nosūtīs atbalsta saņēmējam to pašu uzaicinājumu iesniegt piezīmes. Lai ievērotu EBTA valstu tiesības uz aizstāvību, Iestāde pārsūtīs attiecīgai EBTA valstij visu no ieinteresētajām personām saņemto piezīmju nekonfidenciālo versiju un aicinās šo EBTA valsti atbildēt viena mēneša laikā.

| 35. | Lai nodrošinātu, ka visas ieinteresēto personu piezīmes iesniedz attiecīgajai EBTA valstij pēc iespējas ātrāk, EBTA valstis tiks aicinātas iespēju robežās piekrist, ka minētās piezīmes iesniedz oriģinālvalodā. Ja EBTA valsts to pieprasa, Iestāde sūdzības iztulkos, kas varētu ietekmēt procedūru ilgumu. |
| --- | --- |

35.

Lai nodrošinātu, ka visas ieinteresēto personu piezīmes iesniedz attiecīgajai EBTA valstij pēc iespējas ātrāk, EBTA valstis tiks aicinātas iespēju robežās piekrist, ka minētās piezīmes iesniedz oriģinālvalodā. Ja EBTA valsts to pieprasa, Iestāde sūdzības iztulkos, kas varētu ietekmēt procedūru ilgumu.

| 36. | EBTA valstis tiks informētas arī tad, ja piezīmes no ieinteresētajām personām netiks saņemtas. |
| --- | --- |

36.

EBTA valstis tiks informētas arī tad, ja piezīmes no ieinteresētajām personām netiks saņemtas.

6.3.   EBTA valstu piezīmes

| 37. | Lai nodrošinātu oficiālās izmeklēšanas procedūras savlaicīgu pabeigšanu, Iestāde strikti piemēros visus termiņus, kas saskaņā ar 3. protokola II daļu attiecas uz šo posmu. Ja EBTA valsts savas piezīmes par Iestādes lēmumu uzsākt oficiālās izmeklēšanas procedūru un par ieinteresēto personu piezīmēm nesniedz viena mēneša laikā, kā paredzēts 3. protokola II daļas 6. panta 1. punktā, Iestāde attiecīgajai EBTA valstij nekavējoties nosūtīs atgādinājumu, pagarinot termiņu par vienu mēnesi un informējot šo EBTA valsti, ka termiņa pagarinājumus vairāk nepiešķirs, izņemot ārkārtējus gadījumus. Ja attiecīgā EBTA valsts nesniedz izsmeļošu atbildi, Iestāde, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, pieņems lēmumu saskaņā ar 3. protokola II daļas 7. panta 7. punktu un 13. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

37.

Lai nodrošinātu oficiālās izmeklēšanas procedūras savlaicīgu pabeigšanu, Iestāde strikti piemēros visus termiņus, kas saskaņā ar 3. protokola II daļu attiecas uz šo posmu. Ja EBTA valsts savas piezīmes par Iestādes lēmumu uzsākt oficiālās izmeklēšanas procedūru un par ieinteresēto personu piezīmēm nesniedz viena mēneša laikā, kā paredzēts 3. protokola II daļas 6. panta 1. punktā, Iestāde attiecīgajai EBTA valstij nekavējoties nosūtīs atgādinājumu, pagarinot termiņu par vienu mēnesi un informējot šo EBTA valsti, ka termiņa pagarinājumus vairāk nepiešķirs, izņemot ārkārtējus gadījumus. Ja attiecīgā EBTA valsts nesniedz izsmeļošu atbildi, Iestāde, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, pieņems lēmumu saskaņā ar 3. protokola II daļas 7. panta 7. punktu un 13. panta 1. punktu.

| 38. | Ja nelikumīga atbalsta gadījumā EBTA valsts nesniedz piezīmes par lēmumu uzsākt oficiālās izmeklēšanas procedūru, Iestāde saskaņā ar 3. protokola II daļas 10. pantu izdos rīkojumu sniegt informāciju. Ja EBTA valsts rīkojumā noteiktajā termiņā uz šo rīkojumu neatbild, Iestāde pieņems lēmumu, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

38.

Ja nelikumīga atbalsta gadījumā EBTA valsts nesniedz piezīmes par lēmumu uzsākt oficiālās izmeklēšanas procedūru, Iestāde saskaņā ar 3. protokola II daļas 10. pantu izdos rīkojumu sniegt informāciju. Ja EBTA valsts rīkojumā noteiktajā termiņā uz šo rīkojumu neatbild, Iestāde pieņems lēmumu, pamatojoties uz tai pieejamo informāciju.

6.4.   Papildu informācijas pieprasījums

| 39. | Nav izslēgts, ka īpaši sarežģītās lietās Iestāde, pamatojoties uz informāciju, ko EBTA valsts sniegusi kā atbildi uz lēmumu uzsākt oficiālās izmeklēšanas procedūru, var pieprasīt papildu informāciju. EBTA valstij būs viens mēnesis, lai sniegtu atbildi. |
| --- | --- |

39.

Nav izslēgts, ka īpaši sarežģītās lietās Iestāde, pamatojoties uz informāciju, ko EBTA valsts sniegusi kā atbildi uz lēmumu uzsākt oficiālās izmeklēšanas procedūru, var pieprasīt papildu informāciju. EBTA valstij būs viens mēnesis, lai sniegtu atbildi.

| 40. | Ja EBTA valsts neatbild noteiktajā termiņā, Iestāde nekavējoties nosūtīs atgādinājumu, nosakot galīgo 15 darbdienu termiņu un informējot attiecīgo EBTA valsti, ka Iestāde pēc šā termiņa beigām pieņems lēmumu uz tai pieejamās informācijas pamata vai – nelikumīga atbalsta gadījumā – izdos rīkojumu sniegt informāciju. |
| --- | --- |

40.

Ja EBTA valsts neatbild noteiktajā termiņā, Iestāde nekavējoties nosūtīs atgādinājumu, nosakot galīgo 15 darbdienu termiņu un informējot attiecīgo EBTA valsti, ka Iestāde pēc šā termiņa beigām pieņems lēmumu uz tai pieejamās informācijas pamata vai – nelikumīga atbalsta gadījumā – izdos rīkojumu sniegt informāciju.

6.5.   Oficiālās izmeklēšanas pārtraukšana pamatotos gadījumos

| 41. | Oficiālās izmeklēšanas procedūru var pārtraukt tikai izņēmuma gadījumos un tad, ja ir panākta savstarpēja vienošanās starp Iestādi un attiecīgo EBTA valsti. Procedūru varētu pārtraukt, piemēram, tad, ja EBTA valsts to oficiāli pieprasa, lai panāktu sava pasākuma atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, vai ja EBTA Tiesa vai ES tiesas ir uzsākušas tiesvedību līdzīgos jautājumos un šīs tiesvedības iznākums, iespējams, ietekmēs konkrētās lietas novērtējumu. |
| --- | --- |

41.

Oficiālās izmeklēšanas procedūru var pārtraukt tikai izņēmuma gadījumos un tad, ja ir panākta savstarpēja vienošanās starp Iestādi un attiecīgo EBTA valsti. Procedūru varētu pārtraukt, piemēram, tad, ja EBTA valsts to oficiāli pieprasa, lai panāktu sava pasākuma atbilstību valsts atbalsta noteikumiem, vai ja EBTA Tiesa vai ES tiesas ir uzsākušas tiesvedību līdzīgos jautājumos un šīs tiesvedības iznākums, iespējams, ietekmēs konkrētās lietas novērtējumu.

| 42. | Parasti izmeklēšanu pārtrauks tikai vienreiz, Iestādei un attiecīgajai EBTA valstij iepriekš vienojoties par pārtraukuma ilgumu. |
| --- | --- |

42.

Parasti izmeklēšanu pārtrauks tikai vienreiz, Iestādei un attiecīgajai EBTA valstij iepriekš vienojoties par pārtraukuma ilgumu.

6.6.   Galīgā lēmuma pieņemšana un oficiālās izmeklēšanas pagarināšana pamatotos gadījumos

| 43. | Saskaņā ar 3. protokola II daļas 7. panta 6. punktu Iestāde iespēju robežās centīsies pieņemt lēmumu 18 mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas. Šo termiņu var pagarināt, Iestādei un attiecīgajai EBTA valstij par to kopīgi vienojoties. Izmeklēšanas ilguma pagarināšana var būt īpaši lietderīga lietās, kas attiecas uz jauna veida pasākumiem vai pasākumiem, kuri izraisa jaunas juridiskas problēmas. |
| --- | --- |

43.

Saskaņā ar 3. protokola II daļas 7. panta 6. punktu Iestāde iespēju robežās centīsies pieņemt lēmumu 18 mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas. Šo termiņu var pagarināt, Iestādei un attiecīgajai EBTA valstij par to kopīgi vienojoties. Izmeklēšanas ilguma pagarināšana var būt īpaši lietderīga lietās, kas attiecas uz jauna veida pasākumiem vai pasākumiem, kuri izraisa jaunas juridiskas problēmas.

| 44. | Lai nodrošinātu efektīvu 3. protokola II daļas 7. panta 6. punkta īstenošanu, Iestāde centīsies pieņemt galīgo lēmumu ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc tam, kad EBTA valsts būs sniegusi pēdējo informāciju vai pēc pēdējā termiņa beigām, ja informācija nav saņemta. |
| --- | --- |

44.

Lai nodrošinātu efektīvu 3. protokola II daļas 7. panta 6. punkta īstenošanu, Iestāde centīsies pieņemt galīgo lēmumu ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc tam, kad EBTA valsts būs sniegusi pēdējo informāciju vai pēc pēdējā termiņa beigām, ja informācija nav saņemta.

7.   Sūdzības

| 45. | Visām valsts atbalsta procedūrās iesaistītajām ieinteresētajām personām ir ļoti svarīgi, lai Iestāde efektīvi un pārredzamā veidā izskatītu tai iesniegtās sūdzības. Tādēļ Iestāde ierosina turpmāk aprakstīto paraugpraksi, kas paredzēta šā kopējā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

45.

Visām valsts atbalsta procedūrās iesaistītajām ieinteresētajām personām ir ļoti svarīgi, lai Iestāde efektīvi un pārredzamā veidā izskatītu tai iesniegtās sūdzības. Tādēļ Iestāde ierosina turpmāk aprakstīto paraugpraksi, kas paredzēta šā kopējā mērķa sasniegšanai.

7.1.   Veidlapa sūdzības iesniegšanai

| 46. | Iestāde sūdzību iesniedzējus regulāri aicinās izmantot sūdzības iesniegšanas veidlapu, kas pieejama Iestādes tīmekļa vietnē (http://www.eftasurv.int/media/documents/Complaint-form—State-aid.doc), un vienlaikus iesniegt nekonfidenciālu sūdzības versiju. Pilnībā aizpildot veidlapas, iesniegto sūdzību kvalitāte parasti paaugstinās. |
| --- | --- |

46.

Iestāde sūdzību iesniedzējus regulāri aicinās izmantot sūdzības iesniegšanas veidlapu, kas pieejama Iestādes tīmekļa vietnē (http://www.eftasurv.int/media/documents/Complaint-form—State-aid.doc), un vienlaikus iesniegt nekonfidenciālu sūdzības versiju. Pilnībā aizpildot veidlapas, iesniegto sūdzību kvalitāte parasti paaugstinās.

7.2.   Sūdzības izskatīšanas orientējošais ilgums un rezultāts

| 47. | Iestāde pieliks visas pūles, lai sūdzību izvērtētu orientējoši 12 mēnešu laikā no tās saņemšanas. Šis atvēlētais laiks nav saistošs termiņš. Atkarībā no konkrētās lietas apstākļiem sūdzības izskatīšana var prasīt ilgāku laiku, ja jāpieprasa papildu informācija no sūdzības iesniedzēja, EBTA valsts vai ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

47.

Iestāde pieliks visas pūles, lai sūdzību izvērtētu orientējoši 12 mēnešu laikā no tās saņemšanas. Šis atvēlētais laiks nav saistošs termiņš. Atkarībā no konkrētās lietas apstākļiem sūdzības izskatīšana var prasīt ilgāku laiku, ja jāpieprasa papildu informācija no sūdzības iesniedzēja, EBTA valsts vai ieinteresētajām personām.

| 48. | Iestāde ir tiesīga tai iesniegtajām sūdzībām noteikt dažādas prioritātes pakāpes (13), piemēram, atkarībā no iespējamā pārkāpuma apmēra, atbalsta saņēmēja uzņēmuma lieluma, attiecīgās ekonomikas nozares vai līdzīgām sūdzībām. Ņemot vērā Iestādes darba slodzi un tiesības noteikt prioritātes saistībā ar izmeklēšanām (14), tā var atlikt neprioritāra pasākuma izskatīšanu. Tādēļ Iestāde parasti 12 mēnešu laikā centīsies:






  a) | pieņemt lēmumu prioritārās lietās atbilstoši 3. protokola II daļas 4. pantam, nosūtot sūdzības iesniedzējam lēmuma kopiju; |
| --- | --- | --- |

48.

Iestāde ir tiesīga tai iesniegtajām sūdzībām noteikt dažādas prioritātes pakāpes (13), piemēram, atkarībā no iespējamā pārkāpuma apmēra, atbalsta saņēmēja uzņēmuma lieluma, attiecīgās ekonomikas nozares vai līdzīgām sūdzībām. Ņemot vērā Iestādes darba slodzi un tiesības noteikt prioritātes saistībā ar izmeklēšanām (14), tā var atlikt neprioritāra pasākuma izskatīšanu. Tādēļ Iestāde parasti 12 mēnešu laikā centīsies:

a)

pieņemt lēmumu prioritārās lietās atbilstoši 3. protokola II daļas 4. pantam, nosūtot sūdzības iesniedzējam lēmuma kopiju;

| b) | lietā, kas nav prioritāra, nosūtīt sūdzības iesniedzējam pirmo administratīvo vēstuli, paužot Iestādes sākotnējo viedokli. Administratīvā vēstule neatspoguļo Iestādes oficiālo nostāju, bet ir tikai sākotnējais viedoklis, kas izveidojies, pamatojoties uz pieejamo informāciju un pieļaujot, ka sūdzības iesniedzējs mēneša laikā no šīs vēstules datuma varētu iesniegt papildu piezīmes. Ja noteiktajā termiņā turpmākas piezīmes nav iesniegtas, sūdzību uzskatīs par atsauktu. |
| --- | --- |

b)

lietā, kas nav prioritāra, nosūtīt sūdzības iesniedzējam pirmo administratīvo vēstuli, paužot Iestādes sākotnējo viedokli. Administratīvā vēstule neatspoguļo Iestādes oficiālo nostāju, bet ir tikai sākotnējais viedoklis, kas izveidojies, pamatojoties uz pieejamo informāciju un pieļaujot, ka sūdzības iesniedzējs mēneša laikā no šīs vēstules datuma varētu iesniegt papildu piezīmes. Ja noteiktajā termiņā turpmākas piezīmes nav iesniegtas, sūdzību uzskatīs par atsauktu.

| 49. | Pārredzamības interesēs Iestāde pieliks visas pūles, lai divu mēnešu laikā no sūdzības saņemšanas dienas informētu sūdzības iesniedzēju par viņa iesnieguma prioritāro statusu. Nepamatotu sūdzību gadījumā Iestāde divu mēnešu laikā no sūdzības saņemšanas informēs sūdzības iesniedzēju par to, ka nav pietiekama pamata izdarīt secinājumus par attiecīgo lietu un ka sūdzību uzskatīs par atsauktu, ja viena mēneša laikā netiks iesniegtas turpmākas būtiskas piezīmes. Arī to sūdzību gadījumā, kas attiecas uz apstiprinātu atbalstu, Iestāde centīsies atbildēt sūdzības iesniedzējam divu mēnešu laikā no sūdzības saņemšanas. |
| --- | --- |

49.

Pārredzamības interesēs Iestāde pieliks visas pūles, lai divu mēnešu laikā no sūdzības saņemšanas dienas informētu sūdzības iesniedzēju par viņa iesnieguma prioritāro statusu. Nepamatotu sūdzību gadījumā Iestāde divu mēnešu laikā no sūdzības saņemšanas informēs sūdzības iesniedzēju par to, ka nav pietiekama pamata izdarīt secinājumus par attiecīgo lietu un ka sūdzību uzskatīs par atsauktu, ja viena mēneša laikā netiks iesniegtas turpmākas būtiskas piezīmes. Arī to sūdzību gadījumā, kas attiecas uz apstiprinātu atbalstu, Iestāde centīsies atbildēt sūdzības iesniedzējam divu mēnešu laikā no sūdzības saņemšanas.

| 50. | Nelikumīga atbalsta gadījumā sūdzības iesniedzējiem atgādinās par iespēju uzsākt izmeklēšanas procedūru valstu tiesās, kas var norīkot pārtraukt vai atgūt šādu atbalstu (15). |
| --- | --- |

50.

Nelikumīga atbalsta gadījumā sūdzības iesniedzējiem atgādinās par iespēju uzsākt izmeklēšanas procedūru valstu tiesās, kas var norīkot pārtraukt vai atgūt šādu atbalstu (15).

| 51. | Vajadzības gadījumā sūdzības nekonfidenciālo versiju nosūtīs attiecīgajai EBTA valstij, lai tā varētu sniegt savas piezīmes. EBTA valstis un sūdzību iesniedzējus regulāri informēs par sūdzības izskatīšanas izbeigšanu vai citām ar šo sūdzību saistītām procedūrām. EBTA valstis savukārt tiks aicinātas ievērot termiņus, izsakot piezīmes par saņemtajām sūdzībām un sniedzot informāciju par tām. EBTA valstis tiks arī aicinātas iespēju robežās piekrist, ka sūdzības nosūta oriģinālvalodā. Ja EBTA valsts to pieprasa, Iestāde sūdzības iztulkos, kas varētu ietekmēt procedūru ilgumu. |
| --- | --- |

51.

Vajadzības gadījumā sūdzības nekonfidenciālo versiju nosūtīs attiecīgajai EBTA valstij, lai tā varētu sniegt savas piezīmes. EBTA valstis un sūdzību iesniedzējus regulāri informēs par sūdzības izskatīšanas izbeigšanu vai citām ar šo sūdzību saistītām procedūrām. EBTA valstis savukārt tiks aicinātas ievērot termiņus, izsakot piezīmes par saņemtajām sūdzībām un sniedzot informāciju par tām. EBTA valstis tiks arī aicinātas iespēju robežās piekrist, ka sūdzības nosūta oriģinālvalodā. Ja EBTA valsts to pieprasa, Iestāde sūdzības iztulkos, kas varētu ietekmēt procedūru ilgumu.

8.   Iekšējās lēmumu pieņemšanas procedūras

| 52. | Iestāde ir apņēmusies racionalizēt un turpmāk uzlabot savas iekšējās lēmumu pieņemšanas procedūras, lai tādējādi veicinātu valsts atbalsta procedūru saīsināšanu kopumā. |
| --- | --- |

52.

Iestāde ir apņēmusies racionalizēt un turpmāk uzlabot savas iekšējās lēmumu pieņemšanas procedūras, lai tādējādi veicinātu valsts atbalsta procedūru saīsināšanu kopumā.

| 53. | Šajā nolūkā iekšējās lēmumu pieņemšanas procedūras piemēros pēc iespējas efektīvāk. Iestāde arī pārskatīs savu iekšējo, šobrīd spēkā esošo tiesisko regulējumu, lai uzlabotu savas lēmumu pieņemšanas procedūras. |
| --- | --- |

53.

Šajā nolūkā iekšējās lēmumu pieņemšanas procedūras piemēros pēc iespējas efektīvāk. Iestāde arī pārskatīs savu iekšējo, šobrīd spēkā esošo tiesisko regulējumu, lai uzlabotu savas lēmumu pieņemšanas procedūras.

| 54. | Iestāde pastāvīgi pārskatīs savu iekšējo lēmumu pieņemšanas praksi un vajadzības gadījumā to pielāgos. |
| --- | --- |

54.

Iestāde pastāvīgi pārskatīs savu iekšējo lēmumu pieņemšanas praksi un vajadzības gadījumā to pielāgos.

9.   Turpmākā pārskatīšana

| 55. | Procedūru izpildes paraugprakse var būt efektīva tikai tad, ja tās pamatā ir kopīga Iestādes un EBTA valstu apņemšanās rūpīgi veikt izmeklēšanas valsts atbalsta jomā, ievērot attiecīgos termiņus un tādējādi nodrošināt procedūru vajadzīgo pārredzamību un paredzamību. Šī nodaļa un tajā iekļautā paraugprakse ir pirmais ieguldījums, īstenojot šo kopīgo apņemšanos. |
| --- | --- |

55.

Procedūru izpildes paraugprakse var būt efektīva tikai tad, ja tās pamatā ir kopīga Iestādes un EBTA valstu apņemšanās rūpīgi veikt izmeklēšanas valsts atbalsta jomā, ievērot attiecīgos termiņus un tādējādi nodrošināt procedūru vajadzīgo pārredzamību un paredzamību. Šī nodaļa un tajā iekļautā paraugprakse ir pirmais ieguldījums, īstenojot šo kopīgo apņemšanos.

| 56. | Iestāde piemēros šo nodaļu Iestādei paziņotajiem pasākumiem vai pasākumiem, par kuriem Iestāde uzzinājusi citādā veidā, sākot no 2010. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

56.

Iestāde piemēros šo nodaļu Iestādei paziņotajiem pasākumiem vai pasākumiem, par kuriem Iestāde uzzinājusi citādā veidā, sākot no 2010. gada 1. janvāra.

| 57. | Šo nodaļu var grozīt, lai ņemtu vērā tiesību aktu, skaidrojošo dokumentu un administratīvo pasākumu izmaiņas vai EBTA Tiesas un Eiropas Savienības tiesu praksi, kas ir valsts atbalsta procedūru pamatā, vai nodaļas piemērošanas gaitā gūto pieredzi. Iestāde plāno arī risināt regulāru dialogu ar EBTA valstīm un citām ieinteresētām personām par pieredzi, kas gūta, piemērojot 3. protokola II daļu kopumā un jo īpaši – šo paraugprakses nodaļu. |
| --- | --- |

57.

Šo nodaļu var grozīt, lai ņemtu vērā tiesību aktu, skaidrojošo dokumentu un administratīvo pasākumu izmaiņas vai EBTA Tiesas un Eiropas Savienības tiesu praksi, kas ir valsts atbalsta procedūru pamatā, vai nodaļas piemērošanas gaitā gūto pieredzi. Iestāde plāno arī risināt regulāru dialogu ar EBTA valstīm un citām ieinteresētām personām par pieredzi, kas gūta, piemērojot 3. protokola II daļu kopumā un jo īpaši – šo paraugprakses nodaļu.

---

(1)  Šī nodaļa atbilst Komisijas paraugprakses kodeksam par valsts atbalsta pārbaudes procedūru izpildi (OV C 136, 16.6.2009., 13. lpp.).

(2)  Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola II daļa atbilst Padomes 1999. gada 22. marta Regulai (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

(3)  OV L 75, 15.3.2012., 26. lpp. un EEZ papildinājums Nr. 14, 15.3.2012., 1. lpp., vadlīnijas ir pieejamas tīmekļa vietnē http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Šīs vadlīnijas atbilst Komisijas paziņojumam par vienkāršotu procedūru dažu valsts atbalsta veidu izskatīšanai (OV C 136, 16.6.2009., 3. lpp.).

(4)  Nav vēl publicētas OV vai EEZ papildinājumā. Šīs vadlīnijas atbilst Komisijas paziņojumam par valsts atbalsta tiesību normu piemērošanu valstu tiesās (OV C 85, 9.4.2009., 1. lpp.).

(5)  Ņemot vērā 2008. gada banku krīzi, Iestāde ir veikusi piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu lēmumu ātru pieņemšanu, tiklīdz saņemts pilnīgs paziņojums – vajadzības gadījumā mazāk nekā divu nedēļu laikā. Skatīt Iestādes vadlīnijas par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (nav vēl publicētas OV vai EEZ papildinājumā); šīs vadlīnijas atbilst Komisijas paziņojumam “Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi” (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.). Attiecībā uz reālo ekonomiku skatīt Iestādes valsts atbalsta pasākumu pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (nav vēl publicēta OV vai EEZ papildinājumā); šī shēma atbilst Komisijas paziņojumam “Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos” (OV C 83, 7.4.2009., 1. lpp.).

(6)  Lēmums Nr. 195/04/COL (OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp., EEZ papildinājums Nr. 26, 25.5.2006., 1. lpp.) atbilst Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulai (EK) Nr. 794/2004 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.), ar kuru īsteno Regulu (EK) Nr. 659/1999.

(7)  Šo termiņu nevar ievērot tajos gadījumos, kad Iestādei nepilnīgu paziņojumu dēļ informācija ir jāpieprasa vairākas reizes.

(8)  Skatīt vadlīnijas par vienkāršotu procedūru dažu valsts atbalsta veidu izskatīšanai.

(9)  Skatīt 3. protokola II daļas 4. panta 5. punktu.

(10)  Pieņemtas ar Kolēģijas 2004. gada 18. februāra Lēmumu Nr. 15/04/COL (OV L 154, 8.6.2006., 27. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 29, 8.6.2006., 1. lpp.). Šīs vadlīnijas atbilst Eiropas Komisijas 2003. gada 1. decembra paziņojumam par dienesta noslēpumu valsts atbalsta lēmumu jomā (OV C 297, 9.12.2003., 6. lpp.).

(11)  Neskarot 3. protokola II daļas 10. panta 1. punktu.

(12)  Saskaņā ar iedibināto Kopienas tiesu praksi Iestādei ir tiesības nosūtīt lēmumu par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu noteiktām trešām personām. Skatīt, piemēram, lietu T-198/01, Technische Glaswerke Ilmenau pret Komisiju, (2004) ECR II-2717, 195. punkts; lietu T-198/01R, Technische Glaswerke Ilmenau pret Komisiju, (2002) ECR II-2153; apvienotās lietas C-74/00 P un C-75/00 P, Falck Spa un citi pret Komisiju, (2002) ECR I-7869, 83. punkts.

(13)  Lieta C-119/97, Ufex un citi pret Komisiju, (1999) ECR I-1341, 88. punkts.

(14)  Lieta T-475/04, Bouygues SA pret Komisiju, (2007) ECR II-2097, 158. un 159. punkts.

(15)  Skatīt Iestādes vadlīnijas par valsts atbalsta tiesību normu piemērošanu valstu tiesās.

---

| 22.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/16

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 364/11/COL

(2011. gada 23. novembris)

par formālās izmeklēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz Icelandic Housing Financing Fund Íbúðalánasjóður (HFF) atbrīvojumu no valsts garantijas prēmijas maksājuma (Islande)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (IESTĀDE),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ līgums) un jo īpaši tā 61. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu un II daļas 7. panta 2. punktu Līgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (Uzraudzības un Tiesas līgums) (3. protokols),

ŅEMOT VĒRĀ Iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL par īstenošanas noteikumiem, kas minēti 3. protokola II daļas 27. pantā, konsolidēto versiju (lēmums par īstenošanas noteikumiem) (1),

UZAICINĀJUSI ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus (2),

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Procedūra

| (1) | Iestāde 2007. gada 28. septembra vēstulē (atsauce Nr. 442805) pieprasīja no Islandes iestādēm informāciju par valsts garantijām un pienākumu maksāt valsts garantijas prēmiju saskaņā ar Islandes Likumu par valsts garantijām. Islandes iestādes atbildēja uz šo pieprasījumu 2007. gada 24. oktobra vēstulē no Islandes pārstāvniecības Eiropas Savienībā, nosūtot Islandes Finanšu ministrijas tā paša datuma vēstuli, ko Iestāde saņēma un reģistrēja 2007. gada 25. oktobrī (atsauces Nr. 448739 un 449598). |
| --- | --- |

(1)

Iestāde 2007. gada 28. septembra vēstulē (atsauce Nr. 442805) pieprasīja no Islandes iestādēm informāciju par valsts garantijām un pienākumu maksāt valsts garantijas prēmiju saskaņā ar Islandes Likumu par valsts garantijām. Islandes iestādes atbildēja uz šo pieprasījumu 2007. gada 24. oktobra vēstulē no Islandes pārstāvniecības Eiropas Savienībā, nosūtot Islandes Finanšu ministrijas tā paša datuma vēstuli, ko Iestāde saņēma un reģistrēja 2007. gada 25. oktobrī (atsauces Nr. 448739 un 449598).

| (2) | Lieta tika apspriesta starp Iestādes pārstāvjiem un Islandes valdību 2007. gada 7. septembrī Briselē un 2007. gada 29. oktobrī Reikjavīkā, kā arī starp Iestādes pārstāvjiem un Islandes Finanšu dienestu asociāciju sanāksmē 2008. gada 6. martā Briselē. |
| --- | --- |

(2)

Lieta tika apspriesta starp Iestādes pārstāvjiem un Islandes valdību 2007. gada 7. septembrī Briselē un 2007. gada 29. oktobrī Reikjavīkā, kā arī starp Iestādes pārstāvjiem un Islandes Finanšu dienestu asociāciju sanāksmē 2008. gada 6. martā Briselē.

| (3) | Iestādes 2008. gada 27. jūnija Lēmums Nr. 406/08/COL par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu attiecībā uz Icelandic Housing Financing Fund atbrīvojumu no valsts garantijas prēmijas maksājuma tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ pielikumā (3). Ar minēto lēmumu Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. Iestāde nav saņēmusi apsvērumus no ieinteresētajām personām. Islandes iestādes 2008. gada 8. septembra vēstulē (atsauce Nr. 490696) iesniedza apsvērumus par Iestādes Lēmumu Nr. 406/08/COL. |
| --- | --- |

(3)

Iestādes 2008. gada 27. jūnija Lēmums Nr. 406/08/COL par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu attiecībā uz Icelandic Housing Financing Fund atbrīvojumu no valsts garantijas prēmijas maksājuma tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ pielikumā (3). Ar minēto lēmumu Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. Iestāde nav saņēmusi apsvērumus no ieinteresētajām personām. Islandes iestādes 2008. gada 8. septembra vēstulē (atsauce Nr. 490696) iesniedza apsvērumus par Iestādes Lēmumu Nr. 406/08/COL.

| (4) | Iestāde 2008. gada oktobrī apturēja lietu sakarā ar Islandes banku nozares sabrukumu. Tomēr apspriedes par šo lietu notika kompleksā sanāksmē Reikjavīkā 2009. gada 4. un 5. novembrī. Pēc šīs sanāksmes 2009. gada 16. novembrī Iestāde nosūtīja vēstuli ar atgādinājumu sniegt informāciju par izmeklējamā pasākuma saderības novērtējumu. Islandes iestādes sniedza atbildi 2009. gada 7. decembra vēstulē (atsauce Nr. 539538). |
| --- | --- |

(4)

Iestāde 2008. gada oktobrī apturēja lietu sakarā ar Islandes banku nozares sabrukumu. Tomēr apspriedes par šo lietu notika kompleksā sanāksmē Reikjavīkā 2009. gada 4. un 5. novembrī. Pēc šīs sanāksmes 2009. gada 16. novembrī Iestāde nosūtīja vēstuli ar atgādinājumu sniegt informāciju par izmeklējamā pasākuma saderības novērtējumu. Islandes iestādes sniedza atbildi 2009. gada 7. decembra vēstulē (atsauce Nr. 539538).

| (5) | Paralēlā izmeklēšanā par valsts atbalsta pasākumiem Icelandic Housing Financing Fund labā Iestāde 2008. gada 27. jūnija Lēmumā Nr. 405/08/COL (4) secināja, ka valsts garantija, kas piešķirta HFF, ir esošs atbalsta pasākums. Pēc tam 2011. gada 18. jūlijā Iestāde pieņēma Lēmumu Nr. 247/11/COL par priekšlikumu veikt atbilstīgus pasākumus Icelandic Housing Financing Fund Íbúðalánasjóður (HFF) finansēšanā (5), cita starpā valsts garantijas veidā. |
| --- | --- |

(5)

Paralēlā izmeklēšanā par valsts atbalsta pasākumiem Icelandic Housing Financing Fund labā Iestāde 2008. gada 27. jūnija Lēmumā Nr. 405/08/COL (4) secināja, ka valsts garantija, kas piešķirta HFF, ir esošs atbalsta pasākums. Pēc tam 2011. gada 18. jūlijā Iestāde pieņēma Lēmumu Nr. 247/11/COL par priekšlikumu veikt atbilstīgus pasākumus Icelandic Housing Financing Fund Íbúðalánasjóður (HFF) finansēšanā (5), cita starpā valsts garantijas veidā.

2.   Izmeklējamā pasākuma apraksts

2.1.   Saņēmējs

| (6) | Housing Financing Fund Íbúðalánasjóður (HFF) ir valsts iestāde, kas darbojas neatkarīgi saskaņā ar Islandes Mājokļu likumu Nr. 44/1998 (lög um húsnæðismál) (6). HFF vada direktoru padome labklājības ministra administratīvajā uzraudzībā. HFF mērķis ir veicināt mājokļu nodrošināšanu un vienlīdzīgas tiesības uz tiem. Tas tiek veikts, piešķirot hipotēkas privātpersonām un aizdevumus sabiedrībām, kas nodrošina īres mājokļus, un vispārīgi kārtojot ar mājokļiem saistītos jautājumus. Finansējums tiek nodrošināts konkrētajam mērķim palielināt cilvēku izredzes iegādāties vai īrēt mājokli ar izpildāmiem noteikumiem (sal. Mājokļu likuma 1. pants). |
| --- | --- |

(6)

Housing Financing Fund Íbúðalánasjóður (HFF) ir valsts iestāde, kas darbojas neatkarīgi saskaņā ar Islandes Mājokļu likumu Nr. 44/1998 (lög um húsnæðismál) (6). HFF vada direktoru padome labklājības ministra administratīvajā uzraudzībā. HFF mērķis ir veicināt mājokļu nodrošināšanu un vienlīdzīgas tiesības uz tiem. Tas tiek veikts, piešķirot hipotēkas privātpersonām un aizdevumus sabiedrībām, kas nodrošina īres mājokļus, un vispārīgi kārtojot ar mājokļiem saistītos jautājumus. Finansējums tiek nodrošināts konkrētajam mērķim palielināt cilvēku izredzes iegādāties vai īrēt mājokli ar izpildāmiem noteikumiem (sal. Mājokļu likuma 1. pants).

| (7) | HFF tieši nefinansē valsts, bet to finansē no pašu kapitāla peļņas (t. i., iemaksām, procentu un cenu indeksācijas maksājumiem par piešķirtiem aizdevumiem), no procentiem, ko maksā par Islandes Fondu biržā kotētu HFF obligāciju (íbúðarbréf) emisiju un pārdošanu, un no klientu maksas par pakalpojumiem. HFF gūst labumu arī no valsts garantijas, kas izriet no valsts kā tā īpašnieka neierobežotas atbildības par HFF parādiem (7). Turklāt HFF saņem procentu atbalstu tieši no valsts budžeta, lai segtu zaudējumus, kuri rodas no aizdevumu izsniegšanas par likmēm, kas zemākas par tirgus likmēm, sabiedrībām, kuras būvē un nodrošina īres mājokļus. |
| --- | --- |

(7)

HFF tieši nefinansē valsts, bet to finansē no pašu kapitāla peļņas (t. i., iemaksām, procentu un cenu indeksācijas maksājumiem par piešķirtiem aizdevumiem), no procentiem, ko maksā par Islandes Fondu biržā kotētu HFF obligāciju (íbúðarbréf) emisiju un pārdošanu, un no klientu maksas par pakalpojumiem. HFF gūst labumu arī no valsts garantijas, kas izriet no valsts kā tā īpašnieka neierobežotas atbildības par HFF parādiem (7). Turklāt HFF saņem procentu atbalstu tieši no valsts budžeta, lai segtu zaudējumus, kuri rodas no aizdevumu izsniegšanas par likmēm, kas zemākas par tirgus likmēm, sabiedrībām, kuras būvē un nodrošina īres mājokļus.

| (8) | Plašāks apraksts par HFF sistēmu saskaņā ar Mājokļu likumu sniegts Iestādes Lēmumā Nr. 405/08/COL. |
| --- | --- |

(8)

Plašāks apraksts par HFF sistēmu saskaņā ar Mājokļu likumu sniegts Iestādes Lēmumā Nr. 405/08/COL.

2.2.   Valsts garantija

| (9) | HFF ir valsts iestāde, uz ko attiecas publiskās tiesības (sal. Mājokļu likuma 4. pants), un kā tādai saskaņā ar valsts iestādēm piemērojamo Islandes publisko tiesību vispārīgajiem nerakstītajiem noteikumiem tai ir valsts garantija visām tās saistībām. Garantija ir piemērojama visām valsts iestādēm neatkarīgi no tā, kad tās tika izveidotas, un no to darbības veida. Kā minēts iepriekš, šāda garantija izriet no valsts kā tās īpašnieka neierobežotās atbildības par HFF parādiem. Tas nozīmē, ka valsts ir atbildīga par visām HFF saistībām, jo garantija nav nedz saistīta ar HFF konkrētu finanšu darījumu, nedz ierobežota ar noteiktu maksimālu summu. Tas atspoguļots arī Maksātnespējas likuma Nr. 21/1991 (lög um gjaldþrotaskipti o.fl.) 5. panta 3. punktā, kas izslēdz bankrota vai citu maksātnespējas procedūru piemērojamību tādām iestādēm kā HFF. |
| --- | --- |

(9)

HFF ir valsts iestāde, uz ko attiecas publiskās tiesības (sal. Mājokļu likuma 4. pants), un kā tādai saskaņā ar valsts iestādēm piemērojamo Islandes publisko tiesību vispārīgajiem nerakstītajiem noteikumiem tai ir valsts garantija visām tās saistībām. Garantija ir piemērojama visām valsts iestādēm neatkarīgi no tā, kad tās tika izveidotas, un no to darbības veida. Kā minēts iepriekš, šāda garantija izriet no valsts kā tās īpašnieka neierobežotās atbildības par HFF parādiem. Tas nozīmē, ka valsts ir atbildīga par visām HFF saistībām, jo garantija nav nedz saistīta ar HFF konkrētu finanšu darījumu, nedz ierobežota ar noteiktu maksimālu summu. Tas atspoguļots arī Maksātnespējas likuma Nr. 21/1991 (lög um gjaldþrotaskipti o.fl.) 5. panta 3. punktā, kas izslēdz bankrota vai citu maksātnespējas procedūru piemērojamību tādām iestādēm kā HFF.

| (10) | Tā likumprojekta preambulā, kurš kļuva par Likumu Nr. 121/1997 par valsts garantijām (lög um ríkisábyrgðir), bija noteikts šādi:
  “Pamatojoties uz nepārprotamu Islandes likumdošanas nosacījumu, valsts uzņemas atbildību par tās iestāžu un uzņēmumu saistībām, ja vien šīs garantijas neierobežo noteikta tiesību norma (..) vai arī valsts atbildība uzņēmumā ar ierobežotu atbildību neaprobežojas ar ieguldījumu pamatkapitālā.” (8). |
| --- | --- |

(10)

Tā likumprojekta preambulā, kurš kļuva par Likumu Nr. 121/1997 par valsts garantijām (lög um ríkisábyrgðir), bija noteikts šādi:

“Pamatojoties uz nepārprotamu Islandes likumdošanas nosacījumu, valsts uzņemas atbildību par tās iestāžu un uzņēmumu saistībām, ja vien šīs garantijas neierobežo noteikta tiesību norma (..) vai arī valsts atbildība uzņēmumā ar ierobežotu atbildību neaprobežojas ar ieguldījumu pamatkapitālā.” (8).

| (11) | Valsts garantija bija pieejama arī HFF priekštečiem – Valsts mājokļu aģentūrai, Valsts būvniecības fondam un Strādnieku mājokļu fondam, ko pārvalda Valsts mājokļu aģentūra, kā arī Valsts mājokļu padomei (sal. Likums Nr. 97/1993 par Valsts mājokļu aģentūru (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins)). |
| --- | --- |

(11)

Valsts garantija bija pieejama arī HFF priekštečiem – Valsts mājokļu aģentūrai, Valsts būvniecības fondam un Strādnieku mājokļu fondam, ko pārvalda Valsts mājokļu aģentūra, kā arī Valsts mājokļu padomei (sal. Likums Nr. 97/1993 par Valsts mājokļu aģentūru (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins)).

2.3.   Valsts garantijas prēmija

| (12) | HFF un tā priekšteču izveides brīdī neierobežotajai valsts garantijai, kas izsniegta to labā un sedz visas to saistības, netika piemērota riska prēmija vai garantijas prēmija. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju kopš HFF pirmsākuma iekšzemes tiesību aktu attiecīgie noteikumi ir skaidroti tā, lai izslēgtu HFF no maksas par tās izmantoto valsts garantiju (9). |
| --- | --- |

(12)

HFF un tā priekšteču izveides brīdī neierobežotajai valsts garantijai, kas izsniegta to labā un sedz visas to saistības, netika piemērota riska prēmija vai garantijas prēmija. Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju kopš HFF pirmsākuma iekšzemes tiesību aktu attiecīgie noteikumi ir skaidroti tā, lai izslēgtu HFF no maksas par tās izmantoto valsts garantiju (9).

| (13) | Ar provizorisko Likumu Nr. 68/1987 par fiskāliem pasākumiem pirmoreiz tika ieviests vispārīgs pienākums maksāt garantijas prēmiju valstij par valsts garantijām, kam nav piemērota riska prēmija. Pēc tam Likuma Nr. 37/1961 par valsts garantijām (lög um ríkisábyrgðir), kurā grozījumi izdarīti ar Likumu Nr. 65/1988 par valsts garantijām (lög um breyting á lögum nr. 37/1961, um ríkisábyrgðir, með síðari breytingum), 8. pantā pieprasīts bankām, kredītfondiem, finanšu iestādēm, uzņēmumiem un citām tādām sabiedrībām, kam atbilstīgi tiesību aktiem ir valsts garantija vai nu valsts īpašumtiesību, vai citu iemeslu dēļ, maksāt garantijas prēmiju valstij par to saistībām pret ārvalstu sabiedrībām. Prēmija tika noteikta 0,0625 % apmērā ceturksnī par ārvalstu saistību pamatsummu, pamatojoties uz to vidējo apjomu par katru periodu (sal. Likuma Nr. 37/1961 8. panta 2. punkts) (10). |
| --- | --- |

(13)

Ar provizorisko Likumu Nr. 68/1987 par fiskāliem pasākumiem pirmoreiz tika ieviests vispārīgs pienākums maksāt garantijas prēmiju valstij par valsts garantijām, kam nav piemērota riska prēmija. Pēc tam Likuma Nr. 37/1961 par valsts garantijām (lög um ríkisábyrgðir), kurā grozījumi izdarīti ar Likumu Nr. 65/1988 par valsts garantijām (lög um breyting á lögum nr. 37/1961, um ríkisábyrgðir, með síðari breytingum), 8. pantā pieprasīts bankām, kredītfondiem, finanšu iestādēm, uzņēmumiem un citām tādām sabiedrībām, kam atbilstīgi tiesību aktiem ir valsts garantija vai nu valsts īpašumtiesību, vai citu iemeslu dēļ, maksāt garantijas prēmiju valstij par to saistībām pret ārvalstu sabiedrībām. Prēmija tika noteikta 0,0625 % apmērā ceturksnī par ārvalstu saistību pamatsummu, pamatojoties uz to vidējo apjomu par katru periodu (sal. Likuma Nr. 37/1961 8. panta 2. punkts) (10).

| (14) | Sākotnēji līdzīga prēmija netika piemērota iekšzemes saistībām. Tomēr ar Likumu Nr. 121/1997 par valsts garantijām (11) tika ieviests pienākums maksāt prēmiju 0,0375 % apmērā par iekšzemes saistībām. Ar Likumu Nr. 180/2000 (12) šī likme vēlāk tika paaugstināta līdz 0,0625 %. |
| --- | --- |

(14)

Sākotnēji līdzīga prēmija netika piemērota iekšzemes saistībām. Tomēr ar Likumu Nr. 121/1997 par valsts garantijām (11) tika ieviests pienākums maksāt prēmiju 0,0375 % apmērā par iekšzemes saistībām. Ar Likumu Nr. 180/2000 (12) šī likme vēlāk tika paaugstināta līdz 0,0625 %.

| (15) | Likumā Nr. 121/1997 tika paredzēts arī atbrīvojums no prēmijas maksājuma par valsts garantiju mājokļu obligācijām, ko emitējusi Valsts mājokļu aģentūras Mājokļu obligāciju nodaļa. Attiecībā uz pārējām HFF saistībām ar Papildu budžeta likumu par 2001. gadu ar atpakaļejošu spēku tika dzēsti HFF parādi saistībā ar nesamaksātām prēmijām, ko HFF ir uzkrājis saskaņā ar Likumu Nr. 121/1997. Visbeidzot, HFF vispārīgs atbrīvojums no valsts garantijas prēmijas maksājuma par visām saistībām tika noteikts Likumā Nr. 70/2000, kas stājās spēkā 2000. gada 26. maijā. |
| --- | --- |

(15)

Likumā Nr. 121/1997 tika paredzēts arī atbrīvojums no prēmijas maksājuma par valsts garantiju mājokļu obligācijām, ko emitējusi Valsts mājokļu aģentūras Mājokļu obligāciju nodaļa. Attiecībā uz pārējām HFF saistībām ar Papildu budžeta likumu par 2001. gadu ar atpakaļejošu spēku tika dzēsti HFF parādi saistībā ar nesamaksātām prēmijām, ko HFF ir uzkrājis saskaņā ar Likumu Nr. 121/1997. Visbeidzot, HFF vispārīgs atbrīvojums no valsts garantijas prēmijas maksājuma par visām saistībām tika noteikts Likumā Nr. 70/2000, kas stājās spēkā 2000. gada 26. maijā.

| (16) | Plašāks apraksts par tiesību aktiem par valsts garantijām un turpmākajām izmaiņām vispārīgi piemērojamās prēmiju likmēs, kā arī īpašiem noteikumiem par HFF sniegts Iestādes Lēmumā Nr. 406/08/COL. |
| --- | --- |

(16)

Plašāks apraksts par tiesību aktiem par valsts garantijām un turpmākajām izmaiņām vispārīgi piemērojamās prēmiju likmēs, kā arī īpašiem noteikumiem par HFF sniegts Iestādes Lēmumā Nr. 406/08/COL.

3.   Procedūras uzsākšanas pamatojums

| (17) | Lēmumā Nr. 406/08/COL Iestāde skaidroja, ka valsts garantija HFF labā, kas pastāvēja pirms EEZ līguma stāšanās spēkā 1994. gada 1. janvārī, kā tāda netika aplūkota procedūrā par garantijas prēmiju attiecībā uz jaunu atbalstu, bet atsevišķā procedūrā esošam atbalstam (Lieta Nr. 64865, tagad Lieta Nr. 70382). Lēmumā Nr. 406/08/COL izskatīts jautājums par to, ka HFF ir atbrīvots no garantijas prēmijas maksājuma, kas ir obligāts citiem uzņēmumiem, kuri izveidoti tādā pašā veidā kā HFF. Šajā sakarībā atbilstīgi Iestādes sākotnējam uzskatam atbalsta kā jauna vai esoša klasifikācijas novērtējumam nebija svarīgi, vai Likums par valsts garantijām faktiski mainīja HFF situāciju attiecībā uz garantijas prēmijas maksājumu. Par izšķirošu tika uzskatīts tas, ka ar jauno Likumu Nr. 121/1997 par valsts garantijām tika ieviesta jauna sistēma, ar kuru attieksme pret HFF pirmoreiz bija labvēlīgāka, nekā paredzēts saskaņā ar vispārīgo noteikumu uzņēmumiem, kas gūst labumu no netiešas valsts garantijas. Tāpēc Iestāde sākotnēji uzskatīja, ka jebkura HFF priekšrocība, kura izriet no Mājokļu obligāciju nodaļai piešķirtā atbrīvojuma, kas ieviests ar Likuma Nr. 121/1997 7. pantu, ir jauns atbalsts. Tas pats attieksies uz atbrīvojumu no prēmijas maksāšanas saistībā ar citām HFF darbībām, sal. Likums Nr. 70/2000, ar ko groza Likumu Nr. 121/1997, un 2001. gada Papildu budžeta likums. |
| --- | --- |

(17)

Lēmumā Nr. 406/08/COL Iestāde skaidroja, ka valsts garantija HFF labā, kas pastāvēja pirms EEZ līguma stāšanās spēkā 1994. gada 1. janvārī, kā tāda netika aplūkota procedūrā par garantijas prēmiju attiecībā uz jaunu atbalstu, bet atsevišķā procedūrā esošam atbalstam (Lieta Nr. 64865, tagad Lieta Nr. 70382). Lēmumā Nr. 406/08/COL izskatīts jautājums par to, ka HFF ir atbrīvots no garantijas prēmijas maksājuma, kas ir obligāts citiem uzņēmumiem, kuri izveidoti tādā pašā veidā kā HFF. Šajā sakarībā atbilstīgi Iestādes sākotnējam uzskatam atbalsta kā jauna vai esoša klasifikācijas novērtējumam nebija svarīgi, vai Likums par valsts garantijām faktiski mainīja HFF situāciju attiecībā uz garantijas prēmijas maksājumu. Par izšķirošu tika uzskatīts tas, ka ar jauno Likumu Nr. 121/1997 par valsts garantijām tika ieviesta jauna sistēma, ar kuru attieksme pret HFF pirmoreiz bija labvēlīgāka, nekā paredzēts saskaņā ar vispārīgo noteikumu uzņēmumiem, kas gūst labumu no netiešas valsts garantijas. Tāpēc Iestāde sākotnēji uzskatīja, ka jebkura HFF priekšrocība, kura izriet no Mājokļu obligāciju nodaļai piešķirtā atbrīvojuma, kas ieviests ar Likuma Nr. 121/1997 7. pantu, ir jauns atbalsts. Tas pats attieksies uz atbrīvojumu no prēmijas maksāšanas saistībā ar citām HFF darbībām, sal. Likums Nr. 70/2000, ar ko groza Likumu Nr. 121/1997, un 2001. gada Papildu budžeta likums.

| (18) | Atbilstīgi Iestādes sākotnējam uzskatam HFF atbrīvošana no garantijas prēmijas maksāšanas ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu tika noteikti šādi valsts atbalsta elementi:






  i) | atbrīvojums (vai nu sākotnēji, vai ex post facto) no valsts garantijas prēmijas maksājuma 0,0625 % apmērā ceturksnī no ārvalstu saistību vērtības attiecībā gan uz mājokļu obligācijām, gan citām saistībām laikposmā no 1998. gada 1. janvāra līdz šim laikam; |
| --- | --- | --- |

(18)

Atbilstīgi Iestādes sākotnējam uzskatam HFF atbrīvošana no garantijas prēmijas maksāšanas ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu tika noteikti šādi valsts atbalsta elementi:

i)

atbrīvojums (vai nu sākotnēji, vai ex post facto) no valsts garantijas prēmijas maksājuma 0,0625 % apmērā ceturksnī no ārvalstu saistību vērtības attiecībā gan uz mājokļu obligācijām, gan citām saistībām laikposmā no 1998. gada 1. janvāra līdz šim laikam;

| ii) | atbrīvojums (vai nu sākotnēji, vai ex post facto) no valsts garantijas prēmijas maksājuma 0,0375 % apmērā ceturksnī no iekšzemes saistību vērtības attiecībā gan uz mājokļu obligācijām, gan citām saistībām laikposmā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 10. janvārim; |
| --- | --- |

ii)

atbrīvojums (vai nu sākotnēji, vai ex post facto) no valsts garantijas prēmijas maksājuma 0,0375 % apmērā ceturksnī no iekšzemes saistību vērtības attiecībā gan uz mājokļu obligācijām, gan citām saistībām laikposmā no 1998. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 10. janvārim;

| iii) | atbrīvojums no valsts garantijas prēmijas maksājuma 0,0625 % apmērā ceturksnī no visu HFF iekšzemes saistību vērtības laikposmā no 2001. gada 11. janvāra līdz šim laikam. |
| --- | --- |

iii)

atbrīvojums no valsts garantijas prēmijas maksājuma 0,0625 % apmērā ceturksnī no visu HFF iekšzemes saistību vērtības laikposmā no 2001. gada 11. janvāra līdz šim laikam.

| (19) | Turklāt Iestāde apšaubīja, ka iepriekšminētos valsts atbalsta elementus var uzskatīt par saderīgiem ar EEZ līgumu. Iestāde skaidroja, ka, kaut arī atsevišķus aizdevumus mājas iegādes finansēšanai var uzskatīt par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi EEZ līguma 59. panta 2. punkta izpratnē un tādējādi tie, iespējams, varētu pretendēt uz atbalstu, Iestādes sākotnējais uzskats bija, ka HFF vispārējā aizdevumu shēma ir pārāk plaša, lai to varētu uzskatīt par atbilstošu 59. panta 2. punkta noteikumiem. Iestādei nebija sniegta nekāda informācija, kas tai ļautu uzskatīt, ka mājokļa finansējumu ar kopumā īstenojamiem nosacījumiem nebūtu iespējams saņemt tirgū. Saskaņā ar HFF vispārējo aizdevumu shēmu aizdevumi ir pieejami ikvienam neatkarīgi no ienākumiem un aktīviem un bez finansējamā mājokļa izmaksu un izmēra ierobežojumiem. Turklāt aizdevumus var piešķirt jebkurā vietā neatkarīgi no tā, vai mājokļa finansējums ir pieejams uz vietas. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt Iestāde apšaubīja, ka iepriekšminētos valsts atbalsta elementus var uzskatīt par saderīgiem ar EEZ līgumu. Iestāde skaidroja, ka, kaut arī atsevišķus aizdevumus mājas iegādes finansēšanai var uzskatīt par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi EEZ līguma 59. panta 2. punkta izpratnē un tādējādi tie, iespējams, varētu pretendēt uz atbalstu, Iestādes sākotnējais uzskats bija, ka HFF vispārējā aizdevumu shēma ir pārāk plaša, lai to varētu uzskatīt par atbilstošu 59. panta 2. punkta noteikumiem. Iestādei nebija sniegta nekāda informācija, kas tai ļautu uzskatīt, ka mājokļa finansējumu ar kopumā īstenojamiem nosacījumiem nebūtu iespējams saņemt tirgū. Saskaņā ar HFF vispārējo aizdevumu shēmu aizdevumi ir pieejami ikvienam neatkarīgi no ienākumiem un aktīviem un bez finansējamā mājokļa izmaksu un izmēra ierobežojumiem. Turklāt aizdevumus var piešķirt jebkurā vietā neatkarīgi no tā, vai mājokļa finansējums ir pieejams uz vietas.

4.   Islandes iestāžu apsvērumi

| (20) | Islandes valdības apsvērumi ir vērsti uz to, ka jebkurš iesaistītais atbalsta elements tieši izriet no netiešās valsts garantijas HFF labā, par kuru jau ir konstatēts, ka tas ir esošs atbalsts. Atbilstīgi Islandes iestāžu uzskatam jebkura maksa ir valsts garantijas kā tādas neatņemama daļa. Tāpēc, ņemot vērā nodalāmu un būtisku izmaiņu trūkumu attiecībā uz valsts garantiju un maksu, nav jauna atbalsta un jautājums jāizskata esošā atbalsta lietas ietvaros. Islandes valdība arī pauda viedokli, ka gadījumā, ja tiek uzskatīts, ka pastāv jauns atbalsts, tas ir saderīgs atbalsts sakarā ar HFF sociālo raksturu un to, ka atbalsts, kas piešķirts HFF, atbilst nosacījumiem, kas noteikti tiesu praksē Altmark lietā (13). |
| --- | --- |

(20)

Islandes valdības apsvērumi ir vērsti uz to, ka jebkurš iesaistītais atbalsta elements tieši izriet no netiešās valsts garantijas HFF labā, par kuru jau ir konstatēts, ka tas ir esošs atbalsts. Atbilstīgi Islandes iestāžu uzskatam jebkura maksa ir valsts garantijas kā tādas neatņemama daļa. Tāpēc, ņemot vērā nodalāmu un būtisku izmaiņu trūkumu attiecībā uz valsts garantiju un maksu, nav jauna atbalsta un jautājums jāizskata esošā atbalsta lietas ietvaros. Islandes valdība arī pauda viedokli, ka gadījumā, ja tiek uzskatīts, ka pastāv jauns atbalsts, tas ir saderīgs atbalsts sakarā ar HFF sociālo raksturu un to, ka atbalsts, kas piešķirts HFF, atbilst nosacījumiem, kas noteikti tiesu praksē Altmark lietā (13).

| (21) | Attiecībā uz to, ka ar Likumu Nr. 68/1987 ieviests pienākums maksāt prēmiju par valsts garantijām atsevišķu finanšu iestāžu ārvalstu saistībām, Islandes iestādes apgalvo, ka HFF faktiski nekad nav maksājis prēmiju, jo tam nebija ārvalstu saistību. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz to, ka ar Likumu Nr. 68/1987 ieviests pienākums maksāt prēmiju par valsts garantijām atsevišķu finanšu iestāžu ārvalstu saistībām, Islandes iestādes apgalvo, ka HFF faktiski nekad nav maksājis prēmiju, jo tam nebija ārvalstu saistību.

| (22) | Turklāt atbilstīgi Islandes iestāžu uzskatam atbildība par prēmijas maksāšanu par citām iekšzemes saistībām, kas nav mājokļu obligācijas, pamatojoties uz Likumu 121/1997, bija “balstīta uz apšaubāmu juridisku pamatu”, jo nekad nav bijis paredzēts, ka HFF priekšteči maksā garantijas prēmiju. Islandes iestādes arī norāda uz to, ka HFF parādi saistībā ar nesamaksātu garantijas prēmiju tika dzēsti ar atpakaļejošu spēku 2001. gada Papildu budžeta likumā kā norāde par likumdevēja nodomu, ka HFF vienmēr bija jāatbrīvo no garantijas prēmijas maksāšanas. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt atbilstīgi Islandes iestāžu uzskatam atbildība par prēmijas maksāšanu par citām iekšzemes saistībām, kas nav mājokļu obligācijas, pamatojoties uz Likumu 121/1997, bija “balstīta uz apšaubāmu juridisku pamatu”, jo nekad nav bijis paredzēts, ka HFF priekšteči maksā garantijas prēmiju. Islandes iestādes arī norāda uz to, ka HFF parādi saistībā ar nesamaksātu garantijas prēmiju tika dzēsti ar atpakaļejošu spēku 2001. gada Papildu budžeta likumā kā norāde par likumdevēja nodomu, ka HFF vienmēr bija jāatbrīvo no garantijas prēmijas maksāšanas.

| (23) | Visbeidzot, HFF atbrīvojums no valsts garantijas prēmijas bija saistīts ar to, ka HFF iekasēja procentu starpību 0,0375 % apmērā no hipotekāriem instrumentiem, kas garantē saistības attiecībā uz mājokļu obligācijām (14). Islandes iestādes to sauc par “īpašu valsts garantijas maksu”. To iekasē īpašā rezerves fondā. |
| --- | --- |

(23)

Visbeidzot, HFF atbrīvojums no valsts garantijas prēmijas bija saistīts ar to, ka HFF iekasēja procentu starpību 0,0375 % apmērā no hipotekāriem instrumentiem, kas garantē saistības attiecībā uz mājokļu obligācijām (14). Islandes iestādes to sauc par “īpašu valsts garantijas maksu”. To iekasē īpašā rezerves fondā.

II.   NOVĒRTĒJUMS

| (24) | Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu:
  “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.” |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu:

“Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.”

| (25) | Tas nozīmē, ka, lai pasākumus klasificētu par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, tiem jāietver dotācija no valsts vai valsts līdzekļiem, jāpiešķir priekšrocība saņēmējuzņēmumam, jābūt selektīviem, jārada konkurences izkropļojumi un jāspēj iespaidot tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm. |
| --- | --- |

(25)

Tas nozīmē, ka, lai pasākumus klasificētu par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, tiem jāietver dotācija no valsts vai valsts līdzekļiem, jāpiešķir priekšrocība saņēmējuzņēmumam, jābūt selektīviem, jārada konkurences izkropļojumi un jāspēj iespaidot tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.

| (26) | Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs par valsts garantijām (15) noteikts, ka garantijas, ko tieši piešķīrusi valsts, proti, centrālās, reģionālās vai vietējās iestādes, var būt valsts atbalsts. Turklāt labvēlīgāki finansēšanas noteikumi, ko ieguvuši uzņēmumi, kuru juridiskā forma izslēdz bankrotu vai citas maksātnespējas procedūras vai kuri gūst labumu no skaidras valsts garantijas vai valsts veiktas zaudējumu segšanas, paredz labumu no valsts beztermiņa riska, kas tiek dēvēts par neierobežotu valsts garantiju (16). Turklāt
  “valsts garantijas priekšrocība ir tā, ka ar garantiju saistīto risku uzņemas valsts. Šāda riska uzņemšanās, ko veic valsts, parasti jāatlīdzina ar atbilstīgu prēmiju. Ja valsts atsakās no šādas prēmijas pilnībā vai daļēji, tas ir labums uzņēmumam un valsts līdzekļu aizplūšana.” (17) |
| --- | --- |

(26)

Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs par valsts garantijām (15) noteikts, ka garantijas, ko tieši piešķīrusi valsts, proti, centrālās, reģionālās vai vietējās iestādes, var būt valsts atbalsts. Turklāt labvēlīgāki finansēšanas noteikumi, ko ieguvuši uzņēmumi, kuru juridiskā forma izslēdz bankrotu vai citas maksātnespējas procedūras vai kuri gūst labumu no skaidras valsts garantijas vai valsts veiktas zaudējumu segšanas, paredz labumu no valsts beztermiņa riska, kas tiek dēvēts par neierobežotu valsts garantiju (16). Turklāt

“valsts garantijas priekšrocība ir tā, ka ar garantiju saistīto risku uzņemas valsts. Šāda riska uzņemšanās, ko veic valsts, parasti jāatlīdzina ar atbilstīgu prēmiju. Ja valsts atsakās no šādas prēmijas pilnībā vai daļēji, tas ir labums uzņēmumam un valsts līdzekļu aizplūšana.” (17)

| (27) | Lēmumā Nr. 247/11/COL Iestāde secināja, ka netiešā un neierobežotā valsts garantija HFF labā ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, jo tā ir Islandes valsts līdzekļu aizplūšana un sniedz HFF ekonomisku priekšrocību. Iestāde minēja to, ka atbilstīgi Iestādes Pamatnostādnēm par valsts garantijām uzņēmumus, kuru juridiskā forma izslēdz bankrotu vai citas maksātnespējas procedūras vai kuri gūst labumu no skaidras valsts garantijas vai valsts veiktas zaudējumu segšanas, var uzskatīt par atbalsta saņēmējiem. Turklāt nav nepieciešams, lai valsts veic kādus maksājumus saskaņā ar konkrēto garantiju. Atbalsts tiek piešķirts pastāvīgi no brīža, kad garantija tiek sniegta, nevis tikai brīdī, kad tā tiek izmantota, vai brīdī, kad tiek veikti maksājumi saskaņā ar garantijas noteikumiem (18). |
| --- | --- |

(27)

Lēmumā Nr. 247/11/COL Iestāde secināja, ka netiešā un neierobežotā valsts garantija HFF labā ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, jo tā ir Islandes valsts līdzekļu aizplūšana un sniedz HFF ekonomisku priekšrocību. Iestāde minēja to, ka atbilstīgi Iestādes Pamatnostādnēm par valsts garantijām uzņēmumus, kuru juridiskā forma izslēdz bankrotu vai citas maksātnespējas procedūras vai kuri gūst labumu no skaidras valsts garantijas vai valsts veiktas zaudējumu segšanas, var uzskatīt par atbalsta saņēmējiem. Turklāt nav nepieciešams, lai valsts veic kādus maksājumus saskaņā ar konkrēto garantiju. Atbalsts tiek piešķirts pastāvīgi no brīža, kad garantija tiek sniegta, nevis tikai brīdī, kad tā tiek izmantota, vai brīdī, kad tiek veikti maksājumi saskaņā ar garantijas noteikumiem (18).

| (28) | Ņemot vērā tiešo saikni starp valsts atbalsta elementiem pasākumā, ko veido valsts garantija, un nepieciešamību noteikt (un maksāt) (tirgus) prēmiju par šādu valsts intervenci, izšķirošs jautājums ir, vai atbrīvojumu no garantijas maksas var identificēt kā atsevišķu valsts atbalsta elementu salīdzinājumā ar priekšrocību, kas izriet no garantijas kā tādas. Atbilstīga prēmija var neitralizēt vismaz daļu priekšrocības, kas piešķirta atbalsta saņēmējam. Ja būtu bijis iespējams noteikt tirgus prēmiju konkrētajai garantijai atbilstīgi riskam, kas saistībā ar garantiju ir valstij, un ja HFF būtu samaksājis šo prēmiju, EEZ līguma 61. panta 1. punkta kritēriji par valsts līdzekļiem un HFF ekonomisku priekšrocību nebūtu izpildīti. Tāpēc prēmija ir garantijas veidā piešķirtā valsts atbalsta summas aprēķina neatņemams elements. Šāds secinājums izriet arī no Pamatnostādnēm par valsts garantijām, kā minēts iepriekš. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā tiešo saikni starp valsts atbalsta elementiem pasākumā, ko veido valsts garantija, un nepieciešamību noteikt (un maksāt) (tirgus) prēmiju par šādu valsts intervenci, izšķirošs jautājums ir, vai atbrīvojumu no garantijas maksas var identificēt kā atsevišķu valsts atbalsta elementu salīdzinājumā ar priekšrocību, kas izriet no garantijas kā tādas. Atbilstīga prēmija var neitralizēt vismaz daļu priekšrocības, kas piešķirta atbalsta saņēmējam. Ja būtu bijis iespējams noteikt tirgus prēmiju konkrētajai garantijai atbilstīgi riskam, kas saistībā ar garantiju ir valstij, un ja HFF būtu samaksājis šo prēmiju, EEZ līguma 61. panta 1. punkta kritēriji par valsts līdzekļiem un HFF ekonomisku priekšrocību nebūtu izpildīti. Tāpēc prēmija ir garantijas veidā piešķirtā valsts atbalsta summas aprēķina neatņemams elements. Šāds secinājums izriet arī no Pamatnostādnēm par valsts garantijām, kā minēts iepriekš.

| (29) | Islandes iestādes pauda līdzīgu viedokli savos apsvērumos par lēmumu par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (Lēmums Nr. 406/08/COL). Turklāt Islandes iestādes uzsvēra, ka Likums par valsts garantijām bija paredzēts kā vispārīgs tiesību akts par nosacījumiem valsts garantiju piešķiršanai. Pats likums nepiešķīra garantijas kā tādas, bet tikai noteica nosacījumus attiecībā uz garantijām (19). |
| --- | --- |

(29)

Islandes iestādes pauda līdzīgu viedokli savos apsvērumos par lēmumu par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (Lēmums Nr. 406/08/COL). Turklāt Islandes iestādes uzsvēra, ka Likums par valsts garantijām bija paredzēts kā vispārīgs tiesību akts par nosacījumiem valsts garantiju piešķiršanai. Pats likums nepiešķīra garantijas kā tādas, bet tikai noteica nosacījumus attiecībā uz garantijām (19).

| (30) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Iestāde uzskata, ka sakarā ar to atbalsta elementu īpašo raksturu, kuri ietverti valsts atbalsta pasākumā valsts garantijas veidā, HFF atbrīvojums no valsts garantijas prēmijas maksājuma nav atsevišķs valsts atbalsta pasākums no netiešās un neierobežotās valsts garantijas, ko sniegusi Islandes valsts, EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Prēmijas nemaksāšana veido daļu priekšrocības un valsts līdzekļu, kas iesaistīti valsts garantijā, kura piešķirta HFF. Ņemot vērā, ka priekšrocības, kas izriet no šīs valsts garantijas, Iestāde aplūko valsts atbalsta procedūrā par esošu atbalstu (sal. Lieta Nr. 70382 (iepriekš 64865), Lēmums Nr. 247/11/COL), formālā izmeklēšanas procedūra par HFF atbrīvojumu no valsts garantijas prēmijas maksājuma ir bez mērķa, un to var izbeigt, |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Iestāde uzskata, ka sakarā ar to atbalsta elementu īpašo raksturu, kuri ietverti valsts atbalsta pasākumā valsts garantijas veidā, HFF atbrīvojums no valsts garantijas prēmijas maksājuma nav atsevišķs valsts atbalsta pasākums no netiešās un neierobežotās valsts garantijas, ko sniegusi Islandes valsts, EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Prēmijas nemaksāšana veido daļu priekšrocības un valsts līdzekļu, kas iesaistīti valsts garantijā, kura piešķirta HFF. Ņemot vērā, ka priekšrocības, kas izriet no šīs valsts garantijas, Iestāde aplūko valsts atbalsta procedūrā par esošu atbalstu (sal. Lieta Nr. 70382 (iepriekš 64865), Lēmums Nr. 247/11/COL), formālā izmeklēšanas procedūra par HFF atbrīvojumu no valsts garantijas prēmijas maksājuma ir bez mērķa, un to var izbeigt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Formālā izmeklēšanas procedūra par HFF atbrīvojumu no valsts garantijas prēmijas maksājuma tiek izbeigta.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Islandes Republikai.

3. pants

Autentisks ir tikai lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2011. gada 23. novembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētāja

Oda Helen SLETNES

Kolēģijas loceklis

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  Pieejams: http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf.

1

(2)  EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 27. jūnija Lēmums Nr. 406/08/COL par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu attiecībā uz Icelandic Housing Financing Fund atbrīvojumu no valsts garantijas prēmijas maksājuma, publicēts OV C 64, 19.3.2009., 21. lpp. un EEZ pielikumā Nr. 15, 19.3.2009., 9. lpp.

2

Icelandic Housing Financing Fund

(3)  Publikācijas atsauces skatīt iepriekš 2. zemsvītras piezīmē.

3

(4)  EBTA Uzraudzības iestādes 2008. gada 27. jūnija Lēmums Nr. 405/08/COL par formālās izmeklēšanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz Icelandic Housing Financing Fund, OV L 79, 25.3.2010., 40. lpp. un EEZ pielikums Nr. 14, 25.3.2010., 20. lpp.

4

Icelandic Housing Financing Fund

(5)  Lēmuma Nr. 247/11/COL nekonfidenciāls teksts ir pieejams Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/media/decisions/247-11-COL.pdf.

5

(6)  HFF sākotnējo priekšteci Valsts mājokļu aģentūru izveidoja 1980. gadā.

6

HFF

(7)  Tiesas 2006. gada spriedums lietā E-9/04, Islandes Baņķieru un vērtspapīru tirgotāju asociācija pret EBTA Uzraudzības iestādi, EBTA Tiesas pārskats, 42. lpp., 72. punkts.

7

(8)  Iestādes neoficiāls tulkojums. Oriģinālais teksts islandiešu valodā atrodams http://www.althingi.is/altext/122/s/0099.html.

8

(9)  Skatīt 4. lpp. 2008. gada 8. septembrī iesniegtajā dokumentā (atsauce Nr. 490696).

9

(10)  Aizdevumi, par kuriem ir samaksāta riska prēmija, atsevišķas eksporta garantijas un saistības sakarā ar kredīta atlikumu valsts valūtas kontos nebija pamats garantijas prēmijas aprēķināšanai (sal. Likuma Nr. 37/1961 9. panta 2. punkts).

10

(11)  Stājās spēkā 1998. gada 1. janvārī.

11

(12)  Stājās spēkā 2001. gada 11. janvārī.

12

(13)  Tiesas 2003. gada spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, Recueil, I-7747. lpp.

13

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

Recueil

(14)  Sākotnēji nebija paredzēts atbrīvot visas valsts garantētās HFF saistības no garantijas prēmijas.

14

HFF

(15)  Pieejamas http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15646&1=1.

15

(16)  Skatīt Pamatnostādņu par valsts garantijām 1.2. nodaļas 4. punktu un Valsts atbalsta pamatnostādņu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu publiskiem uzņēmumiem ražošanas nozarē 7.2. nodaļas 2. punktu; pieejamas http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1.

16

(17)  Pamatnostādņu par valsts garantijām 2.1. nodaļa.

17

(18)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi.

18

(19)  2008. gada 8. septembra vēstule, 5. lpp.

19

---