# Eiropas Savienības L 462/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 462 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 28. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 462

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 28. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2021/2316 (2021. gada 22. decembris) par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2021/2317 (2021. gada 11. novembris) par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar Protokolu, ar ko īsteno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību | 10 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2021/2318 (2021. gada 21. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģiem zvejot siļķi Norvēģijas ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zonā ap Jana Majena salu | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2319 (2021. gada 21. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas Savienības nozīmes grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Terre Tollesi/Tullum (ACVN)) | 15 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2021/2320 (2021. gada 22. decembris), ar ko groza Padomes reglamentu | 17 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2021/2317 (2021. gada 11. novembris) par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar Protokolu, ar ko īsteno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību

10

*

Komisijas Regula (ES) 2021/2318 (2021. gada 21. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģiem zvejot siļķi Norvēģijas ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zonā ap Jana Majena salu

12

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2319 (2021. gada 21. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas Savienības nozīmes grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (Terre Tollesi/Tullum (ACVN))

15

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2021/2320 (2021. gada 22. decembris), ar ko groza Padomes reglamentu

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

LĒMUMI

| 28.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 462/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 462/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/2316

(2021. gada 22. decembris)

par Eiropas Jaunatnes gadu (2022)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. panta 2. punkts paredz, ka Savienības rīcības mērķis cita starpā ir sekmēt jauniešu dalību Eiropas demokrātiskajā dzīvē. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 165. panta 2. punkts paredz, ka Savienības rīcības mērķis cita starpā ir sekmēt jauniešu dalību Eiropas demokrātiskajā dzīvē.

| (2) | Bratislavas 2016. gada 16. septembra ceļvedī 27 valstu vai to valdību vadītāji apņēmās “nodrošināt labākas iespējas jauniešiem”, jo īpaši ar Savienības atbalstu dalībvalstīm cīņā pret jauniešu bezdarbu un ar uzlabotām Savienības programmām, kas veltītas jauniešiem. |
| --- | --- |

(2)

Bratislavas 2016. gada 16. septembra ceļvedī 27 valstu vai to valdību vadītāji apņēmās “nodrošināt labākas iespējas jauniešiem”, jo īpaši ar Savienības atbalstu dalībvalstīm cīņā pret jauniešu bezdarbu un ar uzlabotām Savienības programmām, kas veltītas jauniešiem.

| (3) | Romas 2017. gada 25. marta deklarācijā, 27 dalībvalstu un Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas līderi pauda apņemšanos izveidot “Savienību, kurā jaunieši gūst labāko izglītību un apmācību un var studēt un atrast darbu visā kontinentā”. |
| --- | --- |

(3)

Romas 2017. gada 25. marta deklarācijā, 27 dalībvalstu un Eiropadomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas līderi pauda apņemšanos izveidot “Savienību, kurā jaunieši gūst labāko izglītību un apmācību un var studēt un atrast darbu visā kontinentā”.

| (4) | Eiropas Savienības jaunatnes stratēģijā 2019.–2027. gadam, kuras pamatā ir Padomes 2018. gada 26. novembra rezolūcija (3), ir atzīts, ka jaunieši ir savas dzīves veidotāji, veicina pozitīvas pārmaiņas sabiedrībā un bagātina Savienības mērķus. Tajā arī atzīts, ka jaunatnes politika var palīdzēt radīt telpu, kurā jaunieši var izmantot iespējas un izjust saikni ar Savienības vērtībām. Iepriekšējie Eiropas gadi, piemēram, Eiropas Dzelzceļa gads (2021), Eiropas Kultūras mantojuma gads (2018), Eiropas Pilsoņu gads (2013–2014) un Eiropas Brīvprātīgā darba gads (2011) sniedz vērtīgu pieredzi, kas būtu jāizmanto turpmākajos centienos iesaistīt jauniešus un dot viņiem lielākas iespējas viņu nākotnes un Eiropas nākotnes veidošanā. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Savienības jaunatnes stratēģijā 2019.–2027. gadam, kuras pamatā ir Padomes 2018. gada 26. novembra rezolūcija (3), ir atzīts, ka jaunieši ir savas dzīves veidotāji, veicina pozitīvas pārmaiņas sabiedrībā un bagātina Savienības mērķus. Tajā arī atzīts, ka jaunatnes politika var palīdzēt radīt telpu, kurā jaunieši var izmantot iespējas un izjust saikni ar Savienības vērtībām. Iepriekšējie Eiropas gadi, piemēram, Eiropas Dzelzceļa gads (2021), Eiropas Kultūras mantojuma gads (2018), Eiropas Pilsoņu gads (2013–2014) un Eiropas Brīvprātīgā darba gads (2011) sniedz vērtīgu pieredzi, kas būtu jāizmanto turpmākajos centienos iesaistīt jauniešus un dot viņiem lielākas iespējas viņu nākotnes un Eiropas nākotnes veidošanā.

| (5) | Instruments NextGenerationEU, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (4), nodrošina straujāku zaļo un digitālo pārkārtošanos un rada iespējas kopīgiem spēkiem izkļūt no Covid-19 pandēmijas spēcīgākiem. NextGenerationEU no jauna paver plašas iespējas jauniešiem, tai skaitā kvalitatīvas darbvietas un pielāgošanos sociālajām pārmaiņām. Savienības mērķis ir panākt, lai jaunieši pilnībā iesaistītos NextGenerationEU izvēršanā, palielinot viņu lomu zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā. |
| --- | --- |

(5)

Instruments NextGenerationEU, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (4), nodrošina straujāku zaļo un digitālo pārkārtošanos un rada iespējas kopīgiem spēkiem izkļūt no Covid-19 pandēmijas spēcīgākiem. NextGenerationEU no jauna paver plašas iespējas jauniešiem, tai skaitā kvalitatīvas darbvietas un pielāgošanos sociālajām pārmaiņām. Savienības mērķis ir panākt, lai jaunieši pilnībā iesaistītos NextGenerationEU izvēršanā, palielinot viņu lomu zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā.

| (6) | Komisijas priekšsēdētāja savā 2021. gada 15. septembra runā par stāvokli Savienībā paziņoja, ka Eiropas Komisija ierosinās 2022. gadu pasludināt par Eiropas Jaunatnes gadu (“Eiropas gads”). Uzsverot, ka Eiropas jauniešu iedvesma viņai sniedz pārliecību par Eiropas nākotni, Komisijas priekšsēdētāja piebilda, ka, “ja vēlamies, lai mūsu Savienība vairāk līdzinātos viņiem, mums jādod jauniešiem iespēja ietekmēt Eiropas nākotni”. Lai veidotu labāku nākotni, Eiropai ir vajadzīgs visu jauniešu redzējums, iesaistīšanās un līdzdalība, un Eiropai ir jāsniedz jauniešiem iespējas zaļākai, digitālākai un iekļaujošākai nākotnei. Tāpēc priekšsēdētāja ierosināja veltīt šo gadu tiem, “kuri no tik daudz kā ir atteikušies citu labā”. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas priekšsēdētāja savā 2021. gada 15. septembra runā par stāvokli Savienībā paziņoja, ka Eiropas Komisija ierosinās 2022. gadu pasludināt par Eiropas Jaunatnes gadu (“Eiropas gads”). Uzsverot, ka Eiropas jauniešu iedvesma viņai sniedz pārliecību par Eiropas nākotni, Komisijas priekšsēdētāja piebilda, ka, “ja vēlamies, lai mūsu Savienība vairāk līdzinātos viņiem, mums jādod jauniešiem iespēja ietekmēt Eiropas nākotni”. Lai veidotu labāku nākotni, Eiropai ir vajadzīgs visu jauniešu redzējums, iesaistīšanās un līdzdalība, un Eiropai ir jāsniedz jauniešiem iespējas zaļākai, digitālākai un iekļaujošākai nākotnei. Tāpēc priekšsēdētāja ierosināja veltīt šo gadu tiem, “kuri no tik daudz kā ir atteikušies citu labā”.

| (7) | Eiropas gadam būtu jārosina pārdomu process par jauniešu nākotni un viņu aktīvu līdzdalību Eiropas nākotnes veidošanā. Šā iemesla dēļ jaunatnes politika būtu jāintegrē visās attiecīgajās Savienības politikas jomās. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas gadam būtu jārosina pārdomu process par jauniešu nākotni un viņu aktīvu līdzdalību Eiropas nākotnes veidošanā. Šā iemesla dēļ jaunatnes politika būtu jāintegrē visās attiecīgajās Savienības politikas jomās.

| (8) | Jauniešu aktīva līdzdalība demokrātiskajos procesos ir būtiska Eiropas tagadnei un nākotnei un tās demokrātiskajai sabiedrībai. Tāpēc saskaņā ar Padomes 2020. gada 1. decembra secinājumiem par demokrātijas izpratnes un demokrātiskās iesaistes veicināšanu Eiropas jauniešu vidū (5) un 2021. gada 21. jūnija secinājumiem par daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanu saistībā ar jauniešu līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesos veicināšanu (6), Komisijas 2020. gada 3. decembra paziņojumu par Eiropas Demokrātijas rīcības plānu un Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. novembra rezolūciju par Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reformu (7) Eiropas Jaunatnes gada mērķis ir veicināt jauniešu aktīvu iesaistīšanos Eiropas demokrātiskajā dzīvē, tai skaitā atbalstot dažādas izcelsmes jauniešu līdzdalību tādos procesos kā konference par Eiropas nākotni, veicinot pilsonisko līdzdalību un brīvprātīgā darba iniciatīvas, tādējādi uzlabojot izpratni par Savienības kopīgajām vērtībām un pamattiesībām, kā arī Eiropas vēsturi un kultūru, savedot kopā jauniešus un lēmumu pieņēmējus vietējā, reģionālā, valsts un Savienības līmenī un sniedzot ieguldījumu Eiropas integrācijas procesā. |
| --- | --- |

(8)

Jauniešu aktīva līdzdalība demokrātiskajos procesos ir būtiska Eiropas tagadnei un nākotnei un tās demokrātiskajai sabiedrībai. Tāpēc saskaņā ar Padomes 2020. gada 1. decembra secinājumiem par demokrātijas izpratnes un demokrātiskās iesaistes veicināšanu Eiropas jauniešu vidū (5) un 2021. gada 21. jūnija secinājumiem par daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanu saistībā ar jauniešu līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesos veicināšanu (6), Komisijas 2020. gada 3. decembra paziņojumu par Eiropas Demokrātijas rīcības plānu un Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. novembra rezolūciju par Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reformu (7) Eiropas Jaunatnes gada mērķis ir veicināt jauniešu aktīvu iesaistīšanos Eiropas demokrātiskajā dzīvē, tai skaitā atbalstot dažādas izcelsmes jauniešu līdzdalību tādos procesos kā konference par Eiropas nākotni, veicinot pilsonisko līdzdalību un brīvprātīgā darba iniciatīvas, tādējādi uzlabojot izpratni par Savienības kopīgajām vērtībām un pamattiesībām, kā arī Eiropas vēsturi un kultūru, savedot kopā jauniešus un lēmumu pieņēmējus vietējā, reģionālā, valsts un Savienības līmenī un sniedzot ieguldījumu Eiropas integrācijas procesā.

| (9) | Apvienoto Nāciju Organizācijas 2015. gada 25. septembra rezolūcijā “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (“Programma 2030. gadam”) ir atzīta jauniešu kā pārmaiņu veidotāju būtiskā nozīme starptautiskajā arēnā un norādīts, ka jaunieši ir jāatbalsta, “lai jauniešu neskaitāmās aktīvisma izpausmes liktu lietā labākas pasaules izveidē”. Eiropas gads ir konkrēts ieguldījums ANO Ilgtspējīgas attīstības Programmā 2030. gadam, kurā uzsvērts, ka “bērni un jaunas sievietes un vīrieši ir izšķiroši svarīgi pārmaiņu veicinātāji”, un tam būtu jādod papildu impulss Programmas 2030. gadam īstenošanai, virzībai uz ilgtspējīgu attīstību un jauniešu spējai veidot tagadni un nākotni ne tikai Savienībā, bet arī Savienības partnervalstīs un visā pasaulē. |
| --- | --- |

(9)

Apvienoto Nāciju Organizācijas 2015. gada 25. septembra rezolūcijā “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (“Programma 2030. gadam”) ir atzīta jauniešu kā pārmaiņu veidotāju būtiskā nozīme starptautiskajā arēnā un norādīts, ka jaunieši ir jāatbalsta, “lai jauniešu neskaitāmās aktīvisma izpausmes liktu lietā labākas pasaules izveidē”. Eiropas gads ir konkrēts ieguldījums ANO Ilgtspējīgas attīstības Programmā 2030. gadam, kurā uzsvērts, ka “bērni un jaunas sievietes un vīrieši ir izšķiroši svarīgi pārmaiņu veicinātāji”, un tam būtu jādod papildu impulss Programmas 2030. gadam īstenošanai, virzībai uz ilgtspējīgu attīstību un jauniešu spējai veidot tagadni un nākotni ne tikai Savienībā, bet arī Savienības partnervalstīs un visā pasaulē.

| (10) | Saskaņā ar Padomes 2020. gada 5. jūnija secinājumiem par jaunatni ārējā darbībā, kuros uzsvērts jauno paaudžu ieguldījums spēcīgākas, leģitīmākas, miermīlīgākas un demokrātiskākas sabiedrības veidošanā, Eiropas gadam būtu jāpalīdz stiprināt jauniešu līdzdalību Savienības ārējā darbībā visās politikas jomās, radīt jaunas izglītības, mācīšanās un apmaiņas iespējas, attīstīt partnerības un dialogu starp jauniešiem no Savienības un partnervalstīm, tostarp Austrumu partnerības, Rietumbalkānu un dienvidu kaimiņu reģiona valstīm, un izmantot tādas esošās platformas jauniešu dialogam un partnerībām kā ĀS un ES jaunatnes sadarbības centrs un Savienības Jauniešu apspriežu forums un palielināt jauniešu iesaistes nozīmi stratēģiskajā saziņā un publiskās diplomātijas darbībās. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Padomes 2020. gada 5. jūnija secinājumiem par jaunatni ārējā darbībā, kuros uzsvērts jauno paaudžu ieguldījums spēcīgākas, leģitīmākas, miermīlīgākas un demokrātiskākas sabiedrības veidošanā, Eiropas gadam būtu jāpalīdz stiprināt jauniešu līdzdalību Savienības ārējā darbībā visās politikas jomās, radīt jaunas izglītības, mācīšanās un apmaiņas iespējas, attīstīt partnerības un dialogu starp jauniešiem no Savienības un partnervalstīm, tostarp Austrumu partnerības, Rietumbalkānu un dienvidu kaimiņu reģiona valstīm, un izmantot tādas esošās platformas jauniešu dialogam un partnerībām kā ĀS un ES jaunatnes sadarbības centrs un Savienības Jauniešu apspriežu forums un palielināt jauniešu iesaistes nozīmi stratēģiskajā saziņā un publiskās diplomātijas darbībās.

| (11) | Eiropas Jaunatnes mērķi, kas ir Savienības jaunatnes stratēģijas 2019.–2027. gadam neatņemama sastāvdaļa un kurus ES jaunatnes dialoga procesā savu vienaudžu interesēs ir izstrādājuši jaunieši, apliecina daudzu Eiropas jauniešu vēlmi piedalīties Savienības attīstības virziena noteikšanā. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Jaunatnes mērķi, kas ir Savienības jaunatnes stratēģijas 2019.–2027. gadam neatņemama sastāvdaļa un kurus ES jaunatnes dialoga procesā savu vienaudžu interesēs ir izstrādājuši jaunieši, apliecina daudzu Eiropas jauniešu vēlmi piedalīties Savienības attīstības virziena noteikšanā.

| (12) | Eiropas gadam būtu jāveicina Eiropas sociālo tiesību pīlāra (8) 1. principa sekmīga īstenošana, kas uzsver, ka “ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu vispārīgo un profesionālo izglītību un mūžizglītību”. Šajā sakarā Eiropas gadam būtu jāpalīdz panākt ievērojamu progresu ceļā uz to, lai līdz 2025. gadam izveidotu Eiropas izglītības telpu, kuras mērķis ir stimulēt jauniešu personīgo, sociālo un profesionālo izaugsmi un veicināt pilsonisko izglītību, radot patiesu Eiropas mācību telpu un novēršot barjeras automātiskai savstarpējai akadēmisko grādu, kvalifikāciju un mācību periodu atzīšanai Savienībā. Eiropas gadā būtu jāņem vērā jauniešu sociālā situācija un labbūtība. Eiropas gadam būtu jāpalīdz sekmīgi īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra 3. principu, kurā uzsvērts, ka “ikvienam ir tiesības uz vienādu attieksmi un iespējām tādās jomās kā nodarbinātība, sociālā aizsardzība, izglītība un piekļuve sabiedrībai pieejamām precēm un pakalpojumiem”. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas gadam būtu jāveicina Eiropas sociālo tiesību pīlāra (8) 1. principa sekmīga īstenošana, kas uzsver, ka “ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu vispārīgo un profesionālo izglītību un mūžizglītību”. Šajā sakarā Eiropas gadam būtu jāpalīdz panākt ievērojamu progresu ceļā uz to, lai līdz 2025. gadam izveidotu Eiropas izglītības telpu, kuras mērķis ir stimulēt jauniešu personīgo, sociālo un profesionālo izaugsmi un veicināt pilsonisko izglītību, radot patiesu Eiropas mācību telpu un novēršot barjeras automātiskai savstarpējai akadēmisko grādu, kvalifikāciju un mācību periodu atzīšanai Savienībā. Eiropas gadā būtu jāņem vērā jauniešu sociālā situācija un labbūtība. Eiropas gadam būtu jāpalīdz sekmīgi īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra 3. principu, kurā uzsvērts, ka “ikvienam ir tiesības uz vienādu attieksmi un iespējām tādās jomās kā nodarbinātība, sociālā aizsardzība, izglītība un piekļuve sabiedrībai pieejamām precēm un pakalpojumiem”.

| (13) | Eiropas gadam būtu jāatbalsta Savienības centieni paplašināt jauniešu nodarbinātības iespējas atveseļošanās plāna ietvaros pēc Covid-19 pandēmijas, kā noteikts Eiropas Parlamenta 2020. gada 8. oktobra rezolūcijā par Jaunatnes garantiju (9), kurā uzsvērts, ka pārvietošanās ierobežojumi izraisīja pēkšņu pārrāvumu jauniešu formālajā un neformālajā izglītībā, kā arī ikdienējā izglītībā, prakses, stažēšanās un māceklību programmās, kā arī darbvietās, ietekmējot viņu ienākumus, spēju pelnīt un labbūtību, tostarp viņu veselību un jo īpaši garīgo veselību. Gan minētajā rezolūcijā, gan tā 2020. gada 17. decembra rezolūcijā par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (10) Eiropas Parlaments nosodīja neapmaksātas stažēšanās praksi – ja tā nav saistīta ar izglītības kvalifikācijas iegūšanu –, jo tas ir jaunu darba ņēmēju izmantošanas veids un viņu tiesību pārkāpums. Eiropas Parlaments savā 2020. gada 17. decembra rezolūcijā aicināja Komisiju ierosināt tiesisko regulējumu, lai efektīvi un izpildāmi aizliegtu šādu neapmaksātu stažēšanos, praksi un māceklību. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas gadam būtu jāatbalsta Savienības centieni paplašināt jauniešu nodarbinātības iespējas atveseļošanās plāna ietvaros pēc Covid-19 pandēmijas, kā noteikts Eiropas Parlamenta 2020. gada 8. oktobra rezolūcijā par Jaunatnes garantiju (9), kurā uzsvērts, ka pārvietošanās ierobežojumi izraisīja pēkšņu pārrāvumu jauniešu formālajā un neformālajā izglītībā, kā arī ikdienējā izglītībā, prakses, stažēšanās un māceklību programmās, kā arī darbvietās, ietekmējot viņu ienākumus, spēju pelnīt un labbūtību, tostarp viņu veselību un jo īpaši garīgo veselību. Gan minētajā rezolūcijā, gan tā 2020. gada 17. decembra rezolūcijā par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (10) Eiropas Parlaments nosodīja neapmaksātas stažēšanās praksi – ja tā nav saistīta ar izglītības kvalifikācijas iegūšanu –, jo tas ir jaunu darba ņēmēju izmantošanas veids un viņu tiesību pārkāpums. Eiropas Parlaments savā 2020. gada 17. decembra rezolūcijā aicināja Komisiju ierosināt tiesisko regulējumu, lai efektīvi un izpildāmi aizliegtu šādu neapmaksātu stažēšanos, praksi un māceklību.

| (14) | Eiropas gadam būtu jāsniedz papildu stimuls kvalitatīvu jauniešu nodarbinātības iespēju radīšanai jauniešiem saskaņā ar Jauniešu nodarbinātības atbalsta iniciatīvu, tostarp ar Padomes 2020. gada 30. oktobra Ieteikumu par Garantijas jauniešiem pastiprināšanu (11) un jauno iniciatīvu ALMA (no angļu vārdiem Aim, Learn, Master, Achieve jeb tiekties, mācīties, apgūt un sasniegt), ko Komisija ierosinājusi īstenot saskaņā ar Eiropas Sociālo fondu Plus, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (12). Iniciatīvai ALMA vajadzētu kalpot par pārrobežu jauniešu mobilitātes shēmu nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas gadam būtu jāsniedz papildu stimuls kvalitatīvu jauniešu nodarbinātības iespēju radīšanai jauniešiem saskaņā ar Jauniešu nodarbinātības atbalsta iniciatīvu, tostarp ar Padomes 2020. gada 30. oktobra Ieteikumu par Garantijas jauniešiem pastiprināšanu (11) un jauno iniciatīvu ALMA (no angļu vārdiem Aim, Learn, Master, Achieve jeb tiekties, mācīties, apgūt un sasniegt), ko Komisija ierosinājusi īstenot saskaņā ar Eiropas Sociālo fondu Plus, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (12). Iniciatīvai ALMA vajadzētu kalpot par pārrobežu jauniešu mobilitātes shēmu nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu.

| (15) | Eiropas gadam būtu jāveicina darba ar jaunatni atzīšana un Padomes 2020. gada 1. decembra rezolūcijas par satvaru Eiropas programmas darbam ar jaunatni izveidei (13) (“Eiropas programma darbam ar jaunatni”) un Bonnas procesa mērķu sasniegšana un tādējādi jāpalīdz stiprināt darba ar jaunatni struktūras, lai tās padarītu ilgtspējīgas un noturīgākas visās Savienības daļās, un jāpalīdz stiprināt pārrobežu sadarbība. Eiropas gadam būtu arī jāveicina neformālās un ikdienējās mācīšanās ceļā iegūto kompetenču validēšana, tostarp darbā ar jaunatni, vienlaikus atzīstot, ka mācībām darbā ar jaunatni ir liela vērtība līdztekus formālajai izglītībai, un jāsekmē stiprāka partnerība starp darbu ar jaunatni un formālo izglītību. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas gadam būtu jāveicina darba ar jaunatni atzīšana un Padomes 2020. gada 1. decembra rezolūcijas par satvaru Eiropas programmas darbam ar jaunatni izveidei (13) (“Eiropas programma darbam ar jaunatni”) un Bonnas procesa mērķu sasniegšana un tādējādi jāpalīdz stiprināt darba ar jaunatni struktūras, lai tās padarītu ilgtspējīgas un noturīgākas visās Savienības daļās, un jāpalīdz stiprināt pārrobežu sadarbība. Eiropas gadam būtu arī jāveicina neformālās un ikdienējās mācīšanās ceļā iegūto kompetenču validēšana, tostarp darbā ar jaunatni, vienlaikus atzīstot, ka mācībām darbā ar jaunatni ir liela vērtība līdztekus formālajai izglītībai, un jāsekmē stiprāka partnerība starp darbu ar jaunatni un formālo izglītību.

| (16) | Eiropas Parlaments tā 2021. gada 10. februāra rezolūcijā par Covid-19 ietekmi uz jauniešiem un sportu (14) uzsvēra, ka Covid-19 pandēmija ir īpaši smagi ietekmējusi jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, un pasvītrojis nepieciešamību risināt problēmas, ar kurām saskaras jaunieši no neaizsargātām grupām, tostarp jaunieši ar invaliditāti. Tas arī norādīja, ka kopš Covid-19 pandēmijas sākuma ir pastāvīgi pieaudzis bezdarbs un nabadzība jauniešu vidū, un Komisija un dalībvalstis tiek mudinātas veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu katastrofālo ietekmi uz jauniešu nodarbinātību. Parlaments arī atgādināja par brīvprātīgā darba nozīmi jauniešu dzīves un darba prasmju attīstīšanā un pauda uzskatu, ka Eiropas Solidaritātes korpuss, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/888 (15), varētu palīdzēt jauniešiem paplašināt iespējas ārpus viņu ierastās vides. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Parlaments tā 2021. gada 10. februāra rezolūcijā par Covid-19 ietekmi uz jauniešiem un sportu (14) uzsvēra, ka Covid-19 pandēmija ir īpaši smagi ietekmējusi jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, un pasvītrojis nepieciešamību risināt problēmas, ar kurām saskaras jaunieši no neaizsargātām grupām, tostarp jaunieši ar invaliditāti. Tas arī norādīja, ka kopš Covid-19 pandēmijas sākuma ir pastāvīgi pieaudzis bezdarbs un nabadzība jauniešu vidū, un Komisija un dalībvalstis tiek mudinātas veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu katastrofālo ietekmi uz jauniešu nodarbinātību. Parlaments arī atgādināja par brīvprātīgā darba nozīmi jauniešu dzīves un darba prasmju attīstīšanā un pauda uzskatu, ka Eiropas Solidaritātes korpuss, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/888 (15), varētu palīdzēt jauniešiem paplašināt iespējas ārpus viņu ierastās vides.

| (17) | Covid-19 pandēmijai ir bijusi dziļa sociāla un ekonomiska ietekme uz mūsu sabiedrību kopumā, un tā ir izraisījusi nepieredzētu garīgās veselības problēmu pieaugumu, jo īpaši jauniešu vidū. Tāpēc Eiropas gadam būtu jāveicina diskusijas par ilgtspējīgiem risinājumiem, tostarp preventīviem pasākumiem, un to izstrāde, lai palīdzētu risināt minētās problēmas. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19 pandēmijai ir bijusi dziļa sociāla un ekonomiska ietekme uz mūsu sabiedrību kopumā, un tā ir izraisījusi nepieredzētu garīgās veselības problēmu pieaugumu, jo īpaši jauniešu vidū. Tāpēc Eiropas gadam būtu jāveicina diskusijas par ilgtspējīgiem risinājumiem, tostarp preventīviem pasākumiem, un to izstrāde, lai palīdzētu risināt minētās problēmas.

| (18) | Eiropas gadam būtu jāpastiprina šādu iniciatīvu iedarbība: Eiropas programmas darbam ar jaunatni izveidei un Padomes 2019. gada 5. jūnija secinājumi par jauniešiem un nodarbinātības nākotni (16), 2019. gada 10. decembra secinājumi par digitālo darbu ar jaunatni (17) un 2017. gada 7. decembra secinājumi par viedu darbu ar jaunatni (18). |
| --- | --- |

(18)

Eiropas gadam būtu jāpastiprina šādu iniciatīvu iedarbība: Eiropas programmas darbam ar jaunatni izveidei un Padomes 2019. gada 5. jūnija secinājumi par jauniešiem un nodarbinātības nākotni (16), 2019. gada 10. decembra secinājumi par digitālo darbu ar jaunatni (17) un 2017. gada 7. decembra secinājumi par viedu darbu ar jaunatni (18).

| (19) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir risināt klimata un dabas krīzes saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (19) (“Parīzes nolīgums”), un sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus un Eiropas Konsensu par attīstību, Eiropas gadam būtu jāpalīdz integrēt ar klimatu un dabu saistītās darbības un taisnīgā un iekļaujošā veidā īstenot mērķus, kas izklāstīti Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzdevumus, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/695 (20), un paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kas izklāstīta Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojumā ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti”, jo īpaši mudinot jauniešus formulēt savas iniciatīvas un radošas idejas par to, kā sasniegt attiecīgos mērķrādītājus, tādējādi atzīstot jauniešu radošo un inovatīvo potenciālu un spējas. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir risināt klimata un dabas krīzes saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (19) (“Parīzes nolīgums”), un sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus un Eiropas Konsensu par attīstību, Eiropas gadam būtu jāpalīdz integrēt ar klimatu un dabu saistītās darbības un taisnīgā un iekļaujošā veidā īstenot mērķus, kas izklāstīti Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzdevumus, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/695 (20), un paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, kas izklāstīta Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojumā ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti”, jo īpaši mudinot jauniešus formulēt savas iniciatīvas un radošas idejas par to, kā sasniegt attiecīgos mērķrādītājus, tādējādi atzīstot jauniešu radošo un inovatīvo potenciālu un spējas.

| (20) | Eiropas gadam būtu jādod papildu impulss Eiropas Parlamenta 2020. gada 15. septembra rezolūcijai par efektīviem pasākumiem programmas Erasmus+, programmas “Radošā Eiropa” un Eiropas Solidaritātes korpusa zaļināšanai (21), kurā uzsvērts, ka programmai Erasmus+, atbalstot formālo un neformālo izglītību, mācīšanos un apmācību un jauniešu līdzdalības pasākumus, ir izšķiroša nozīme Eiropas iedzīvotāju, jo īpaši jauno paaudžu, informētības uzlabošanā, lai mudinātu viņus ieņemt aktīvu un informētu nostāju attiecībā uz ilgtspēju un attiecīgajām politikas jomām, kā arī kļūt par iesaistītiem un informētiem nākotnes pilsoņiem. Eiropas Parlaments minētajā rezolūcijā uzsvēra arī jauniešu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju šajā ziņā nozīmīgo lomu paraugprakses apmaiņā un tādu projektu īstenošanā, kas palielina jauno paaudžu izpratni par ilgtspēju. |
| --- | --- |

(20)

Eiropas gadam būtu jādod papildu impulss Eiropas Parlamenta 2020. gada 15. septembra rezolūcijai par efektīviem pasākumiem programmas Erasmus+, programmas “Radošā Eiropa” un Eiropas Solidaritātes korpusa zaļināšanai (21), kurā uzsvērts, ka programmai Erasmus+, atbalstot formālo un neformālo izglītību, mācīšanos un apmācību un jauniešu līdzdalības pasākumus, ir izšķiroša nozīme Eiropas iedzīvotāju, jo īpaši jauno paaudžu, informētības uzlabošanā, lai mudinātu viņus ieņemt aktīvu un informētu nostāju attiecībā uz ilgtspēju un attiecīgajām politikas jomām, kā arī kļūt par iesaistītiem un informētiem nākotnes pilsoņiem. Eiropas Parlaments minētajā rezolūcijā uzsvēra arī jauniešu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju šajā ziņā nozīmīgo lomu paraugprakses apmaiņā un tādu projektu īstenošanā, kas palielina jauno paaudžu izpratni par ilgtspēju.

| (21) | Eiropas gadam būtu jābalstās uz Eiropas pasākumiem un iniciatīvām, piemēram, Eiropas Jaunatnes dienu, Eiropas Jaunatnes nedēļu, Eiropas Jaunatnes galvaspilsētu, Eiropas kultūras galvaspilsētu, Eiropas dienu un Eiropas mantojuma dienām, un Eiropas Padomes kampaņu “Jaunatne demokrātijai, demokrātija jaunatnei”, un jācenšas panākt sinerģiju ar tiem. |
| --- | --- |

(21)

Eiropas gadam būtu jābalstās uz Eiropas pasākumiem un iniciatīvām, piemēram, Eiropas Jaunatnes dienu, Eiropas Jaunatnes nedēļu, Eiropas Jaunatnes galvaspilsētu, Eiropas kultūras galvaspilsētu, Eiropas dienu un Eiropas mantojuma dienām, un Eiropas Padomes kampaņu “Jaunatne demokrātijai, demokrātija jaunatnei”, un jācenšas panākt sinerģiju ar tiem.

| (22) | Komisijas priekšsēdētāja savā runā par stāvokli Savienībā uzsvēra, ka “Eiropai ir vajadzīga visa tās jaunatne”. Īstenojot Eiropas gada mērķus, tam vajadzētu būt pilnībā iekļaujošam un tam būtu aktīvi jāveicina to jauniešu līdzdalību, kuriem ir dažāda izcelsme un mazāk iespēju un kuri pārstāv tālākos reģionus, saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/1877 (22). |
| --- | --- |

(22)

Komisijas priekšsēdētāja savā runā par stāvokli Savienībā uzsvēra, ka “Eiropai ir vajadzīga visa tās jaunatne”. Īstenojot Eiropas gada mērķus, tam vajadzētu būt pilnībā iekļaujošam un tam būtu aktīvi jāveicina to jauniešu līdzdalību, kuriem ir dažāda izcelsme un mazāk iespēju un kuri pārstāv tālākos reģionus, saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/1877 (22).

| (23) | Ir svarīgi, lai Eiropas gads palīdzētu palielināt jauniešu interesi par demokrātisko dzīvi un vēlēšanu procesiem un aktīvu līdzdalību tajos, jo īpaši Savienības līmenī. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2019. gada Eirobarometra pēcvēlēšanu aptauju jauniešu vēlētāju aktivitāte 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās bija daudz lielāka (42 %) nekā 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās (28 %). Jauniešu vēlētāju aktivitāte būtu jāsekmē vēl vairāk. |
| --- | --- |

(23)

Ir svarīgi, lai Eiropas gads palīdzētu palielināt jauniešu interesi par demokrātisko dzīvi un vēlēšanu procesiem un aktīvu līdzdalību tajos, jo īpaši Savienības līmenī. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2019. gada Eirobarometra pēcvēlēšanu aptauju jauniešu vēlētāju aktivitāte 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās bija daudz lielāka (42 %) nekā 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās (28 %). Jauniešu vēlētāju aktivitāte būtu jāsekmē vēl vairāk.

| (24) | Eiropas gads ir stingri balstīts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”) atzītajos principos. Eiropas gada mērķis jo īpaši ir nodrošināt, ka tā darbībās un pasākumos tiek pilnībā ievērota dzimumu līdztiesība un tiesības uz nediskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, un veicināt Hartas piemērošanu. ES stratēģija par bērna tiesībām, kas izklāstīta Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumā “ES stratēģija par bērna tiesībām”, un Eiropas Garantija bērniem, ko izveido ar Padomes Ieteikumu (ES) 2021/1004 (23), nosaka jaunu standartu bērnu un pusaudžu pārstāvībai un atzīst bērnus un jauniešus par aktīviem pilsoņiem un pārmaiņu veicinātājiem. |
| --- | --- |

(24)

Eiropas gads ir stingri balstīts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”) atzītajos principos. Eiropas gada mērķis jo īpaši ir nodrošināt, ka tā darbībās un pasākumos tiek pilnībā ievērota dzimumu līdztiesība un tiesības uz nediskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, un veicināt Hartas piemērošanu. ES stratēģija par bērna tiesībām, kas izklāstīta Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumā “ES stratēģija par bērna tiesībām”, un Eiropas Garantija bērniem, ko izveido ar Padomes Ieteikumu (ES) 2021/1004 (23), nosaka jaunu standartu bērnu un pusaudžu pārstāvībai un atzīst bērnus un jauniešus par aktīviem pilsoņiem un pārmaiņu veicinātājiem.

| (25) | Lai nodrošinātu Eiropas gada lietderīgu un efektīvu īstenošanu, tam pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto jau pastāvošie īstenošanas mehānismi. Lai optimizētu Eiropas gada pievienoto vērtību un radītu pozitīvu papildu ietekmi uz jauniešiem, būtu jācenšas panākt sinerģiju un papildināmību, jo īpaši starp Eiropas gadu un Savienības programmām, tostarp programmām, kurās ir īpaši paredzēti starptautiski pasākumi jauniešiem, un programmām, kurām nav transnacionāla vai starptautiska rakstura, jo īpaši programmām, kas saistītas ar izglītību un apmācībām, sportu, kultūru un medijiem, jauniešiem un viņu veselību, tostarp garīgo veselību, kā arī solidaritāti, brīvprātīgo darbu un sociālo iekļaušanu, pētniecību un inovāciju, rūpniecību un uzņēmējdarbību, digitālo politiku, lauksaimniecību un lauku attīstību, ja minētās programmas ir vērstas uz gados jauniem lauksaimniekiem, vidi un klimatu, kohēzijas politiku, migrāciju, drošību un starptautisko sadarbību un attīstību. Būtu jācenšas panākt sinerģiju un papildināmību arī starp Eiropas gadu un dalībvalstu īstenotajām darbībām. Sinerģijai un papildināmībai būtu jābalstās uz šādām Savienības programmām un dalībvalstu īstenotajām darbībām. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu Eiropas gada lietderīgu un efektīvu īstenošanu, tam pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto jau pastāvošie īstenošanas mehānismi. Lai optimizētu Eiropas gada pievienoto vērtību un radītu pozitīvu papildu ietekmi uz jauniešiem, būtu jācenšas panākt sinerģiju un papildināmību, jo īpaši starp Eiropas gadu un Savienības programmām, tostarp programmām, kurās ir īpaši paredzēti starptautiski pasākumi jauniešiem, un programmām, kurām nav transnacionāla vai starptautiska rakstura, jo īpaši programmām, kas saistītas ar izglītību un apmācībām, sportu, kultūru un medijiem, jauniešiem un viņu veselību, tostarp garīgo veselību, kā arī solidaritāti, brīvprātīgo darbu un sociālo iekļaušanu, pētniecību un inovāciju, rūpniecību un uzņēmējdarbību, digitālo politiku, lauksaimniecību un lauku attīstību, ja minētās programmas ir vērstas uz gados jauniem lauksaimniekiem, vidi un klimatu, kohēzijas politiku, migrāciju, drošību un starptautisko sadarbību un attīstību. Būtu jācenšas panākt sinerģiju un papildināmību arī starp Eiropas gadu un dalībvalstu īstenotajām darbībām. Sinerģijai un papildināmībai būtu jābalstās uz šādām Savienības programmām un dalībvalstu īstenotajām darbībām.

| (26) | Radot apstākļus Eiropas gada mērķu vienlaicīgai popularizēšanai Savienības, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, tiktu panākta lielāka sinerģija un labāka resursu izmantošana. Minētajā sakarā Komisijai būtu savlaicīgi jāsniedz informācija Eiropas Parlamentam, Padomei, dalībvalstīm, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un struktūrām un asociācijām, kas darbojas jaunatnes jomā Savienības līmenī, un cieši jāsadarbojas ar tiem. Lai Eiropas gadā īstenojamajiem pasākumiem nodrošinātu Eiropas dimensiju, ir svarīgi mudināt dalībvalstis savstarpēji sadarboties. |
| --- | --- |

(26)

Radot apstākļus Eiropas gada mērķu vienlaicīgai popularizēšanai Savienības, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, tiktu panākta lielāka sinerģija un labāka resursu izmantošana. Minētajā sakarā Komisijai būtu savlaicīgi jāsniedz informācija Eiropas Parlamentam, Padomei, dalībvalstīm, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un struktūrām un asociācijām, kas darbojas jaunatnes jomā Savienības līmenī, un cieši jāsadarbojas ar tiem. Lai Eiropas gadā īstenojamajiem pasākumiem nodrošinātu Eiropas dimensiju, ir svarīgi mudināt dalībvalstis savstarpēji sadarboties.

| (27) | Koordinējot Eiropas gadu Savienības līmenī, būtu jānodrošina kopīgas veidošanas iespēja. Komisijai vajadzētu sasaukt kopīgas vai atsevišķas sanāksmes ar ieinteresētajām personām un jaunatnes jomas organizāciju vai struktūru pārstāvjiem, lai palīdzētu Savienības līmenī kopīgi veidot un īstenot Eiropas gadu. ES jaunatnes koordinatoram būtu jāuzņemas būtiska loma šajās sanāksmēs un saziņā ar dažādām ieinteresētajām personām un organizāciju vai struktūru pārstāvjiem jaunatnes jomā. |
| --- | --- |

(27)

Koordinējot Eiropas gadu Savienības līmenī, būtu jānodrošina kopīgas veidošanas iespēja. Komisijai vajadzētu sasaukt kopīgas vai atsevišķas sanāksmes ar ieinteresētajām personām un jaunatnes jomas organizāciju vai struktūru pārstāvjiem, lai palīdzētu Savienības līmenī kopīgi veidot un īstenot Eiropas gadu. ES jaunatnes koordinatoram būtu jāuzņemas būtiska loma šajās sanāksmēs un saziņā ar dažādām ieinteresētajām personām un organizāciju vai struktūru pārstāvjiem jaunatnes jomā.

| (28) | Eiropas gadā uzmanība būtu jāpievērš arī darbībām un pasākumiem, kas var radīt Eiropas pievienoto vērtību. Eiropas pievienotās vērtības jēdziens ir jāsaprot plaši un jāparāda dažādos veidos, piemēram, ar darbībām vai pasākumiem, kam ir starptautisks raksturs, jo īpaši attiecībā uz sadarbību, kuras mērķis ir panākt ilgtspējīgu sistēmisku ietekmi vai veicināt jauniešu Eiropas identitāti, Savienības kopīgo vērtību un pamattiesību, tostarp dzimumu līdztiesības, apzināšanos un līdzatbildību, kā arī spēju piedalīties Savienības pārstāvības un līdzdalības demokrātijā. |
| --- | --- |

(28)

Eiropas gadā uzmanība būtu jāpievērš arī darbībām un pasākumiem, kas var radīt Eiropas pievienoto vērtību. Eiropas pievienotās vērtības jēdziens ir jāsaprot plaši un jāparāda dažādos veidos, piemēram, ar darbībām vai pasākumiem, kam ir starptautisks raksturs, jo īpaši attiecībā uz sadarbību, kuras mērķis ir panākt ilgtspējīgu sistēmisku ietekmi vai veicināt jauniešu Eiropas identitāti, Savienības kopīgo vērtību un pamattiesību, tostarp dzimumu līdztiesības, apzināšanos un līdzatbildību, kā arī spēju piedalīties Savienības pārstāvības un līdzdalības demokrātijā.

| (29) | Eiropas gadam būtu jāveicina labas prakses izplatīšana, pētījumu un pētniecības veikšana un datu, statistikas un citas kvalitatīvas vai kvantitatīvas informācijas vākšana par jauniešu stāvokli Savienībā, tostarp par Covid-19 pandēmijas ietekmi, izmantojot tādus avotus kā jaunatnes vikivietne, ES ziņojums par jaunatni un jauniešu progresa indekss. |
| --- | --- |

(29)

Eiropas gadam būtu jāveicina labas prakses izplatīšana, pētījumu un pētniecības veikšana un datu, statistikas un citas kvalitatīvas vai kvantitatīvas informācijas vākšana par jauniešu stāvokli Savienībā, tostarp par Covid-19 pandēmijas ietekmi, izmantojot tādus avotus kā jaunatnes vikivietne, ES ziņojums par jaunatni un jauniešu progresa indekss.

| (30) | Savienības līmenī šā lēmuma īstenošanai nepieciešamo finanšu piešķīrumu vajadzētu noteikt daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam. Minimālajam darbības budžetam šā lēmuma īstenošanai vajadzētu būt 8 miljoniem EUR. Papildu finansiālais atbalsts Eiropas gadam būtu jāsniedz no attiecīgām Savienības programmām un instrumentiem, ja ir pieejams finansējums, un saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem. Eiropas gada finansējumam nevajadzētu kaitēt projektu finansēšanai pašreizējās Savienības programmās, un tā mērķim vajadzētu būt nodrošināt paliekošu Eiropas gada mantojumu pēc 2022. gada. Neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras un saskaņā ar LESD 314. pantu, finansējums minētajam mantojumam būtu jānosaka daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam. |
| --- | --- |

(30)

Savienības līmenī šā lēmuma īstenošanai nepieciešamo finanšu piešķīrumu vajadzētu noteikt daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam. Minimālajam darbības budžetam šā lēmuma īstenošanai vajadzētu būt 8 miljoniem EUR. Papildu finansiālais atbalsts Eiropas gadam būtu jāsniedz no attiecīgām Savienības programmām un instrumentiem, ja ir pieejams finansējums, un saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem. Eiropas gada finansējumam nevajadzētu kaitēt projektu finansēšanai pašreizējās Savienības programmās, un tā mērķim vajadzētu būt nodrošināt paliekošu Eiropas gada mantojumu pēc 2022. gada. Neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras un saskaņā ar LESD 314. pantu, finansējums minētajam mantojumam būtu jānosaka daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam.

| (31) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (32) | Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi uz jaunatni un no tā izrietošo steidzamību īstenot Eiropas gada mērķi, proti, godināt un atbalstīt jauniešus un iesaistīties ar viņiem apstākļos pēc Covid-19 pandēmijas, tiek uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts LES, LESD un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ietekmi uz jaunatni un no tā izrietošo steidzamību īstenot Eiropas gada mērķi, proti, godināt un atbalstīt jauniešus un iesaistīties ar viņiem apstākļos pēc Covid-19 pandēmijas, tiek uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts LES, LESD un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (33) | Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas sekas, šis lēmums ir jāpiemēro laikus, lai nodrošinātu Eiropas gada ātru īstenošanu. Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas sekas, šis lēmums ir jāpiemēro laikus, lai nodrošinātu Eiropas gada ātru īstenošanu. Šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo 2022. gads tiek pasludināts par “Eiropas Jaunatnes gadu 2022” (turpmāk “Eiropas gads”).

2. pants

Mērķi

Saskaņā ar Eiropas Savienības jaunatnes stratēģijas 2019.–2027. gadam mērķiem un Eiropas Jaunatnes mērķiem, kā tie definēti Eiropas Savienības jaunatnes stratēģijā 2019.–2027. gadam un tās 3. pielikumā, kuriem ir starpnozaru pieeja, lai nodrošinātu, ka jauniešu intereses un vajadzības tiek pienācīgi ņemtas vērā visu līmeņu politiskajā rīcībā, Eiropas gada vispārējais mērķis ir sekmēt Savienības, dalībvalstu un reģionālo un vietējo iestāžu, kā arī pilsoniskās sabiedrības dalībnieku centienus stiprināt, godināt, atbalstīt un iesaistīt jauniešus, tostarp jauniešus ar ierobežotām iespējām, dialogā, ņemot vērā apstākļus pēc Covid-19 pandēmijas, lai ilgtermiņā radītu pozitīvu ietekmi uz viņiem. Eiropas gada mērķi jo īpaši ir:

| a) | atjaunot pozitīvu perspektīvu jauniešiem, īpaši pievēršot uzmanību negatīvajai ietekmei, ko jauniešiem ir radījusi Covid-19 pandēmija, vienlaikus uzsverot to, kā zaļā pārkārtošanās, digitālā pārkārtošanās un citi Savienības politikas virzieni sniedz iespējas jauniešiem un sabiedrībai kopumā, iedvesmojoties no jauniešu darbībām, redzējuma un izpratnes, lai vēl vairāk stiprinātu un stimulētu kopīgo Eiropas projektu, un uzklausītu jauniešus, ņemot vērā viņu vajadzības un bažas, un atbalstīt jauniešus konkrētu un iekļaujošu iespēju un mērķuzdevumu izstrādē, vienlaikus optimāli izmantojot Savienības instrumentus; |
| --- | --- |

a)

atjaunot pozitīvu perspektīvu jauniešiem, īpaši pievēršot uzmanību negatīvajai ietekmei, ko jauniešiem ir radījusi Covid-19 pandēmija, vienlaikus uzsverot to, kā zaļā pārkārtošanās, digitālā pārkārtošanās un citi Savienības politikas virzieni sniedz iespējas jauniešiem un sabiedrībai kopumā, iedvesmojoties no jauniešu darbībām, redzējuma un izpratnes, lai vēl vairāk stiprinātu un stimulētu kopīgo Eiropas projektu, un uzklausītu jauniešus, ņemot vērā viņu vajadzības un bažas, un atbalstīt jauniešus konkrētu un iekļaujošu iespēju un mērķuzdevumu izstrādē, vienlaikus optimāli izmantojot Savienības instrumentus;

| b) | dot lielākas iespējas jauniešiem un atbalstīt viņus, tostarp īstenojot darbu ar jauniešiem, īpaši jauniešus ar ierobežotām iespējām, jauniešus no nelabvēlīgas un atšķirīgas vides, jauniešus, kuri pieder neaizsargātām un atstumtām grupām, jauniešus lauku, attālos, nomaļos un mazāk attīstītos apgabalos, un jauniešus tālākos reģionos, lai viņi iegūtu nepieciešamās zināšanas un kompetences un tādējādi kļūtu par aktīviem un iesaistītiem iedzīvotājiem un pārmaiņu virzītājiem, iedvesmojoties no izjūtas, ka viņi ir piederīgi Eiropai, tai skaitā ieguldīt papildu pūliņus, lai veidotu jauniešu līdzdalības un pilsoniskās līdzdalības spējas, kā arī visu to ieinteresēto personu spējas, kas strādā, lai pārstāvētu jauniešu intereses, un piesaistīt dažādas izcelsmes jauniešu ieguldījumu galvenajos apspriešanās procesos, piemēram, konferencē par Eiropas nākotni un ES jaunatnes dialoga procesā; |
| --- | --- |

b)

dot lielākas iespējas jauniešiem un atbalstīt viņus, tostarp īstenojot darbu ar jauniešiem, īpaši jauniešus ar ierobežotām iespējām, jauniešus no nelabvēlīgas un atšķirīgas vides, jauniešus, kuri pieder neaizsargātām un atstumtām grupām, jauniešus lauku, attālos, nomaļos un mazāk attīstītos apgabalos, un jauniešus tālākos reģionos, lai viņi iegūtu nepieciešamās zināšanas un kompetences un tādējādi kļūtu par aktīviem un iesaistītiem iedzīvotājiem un pārmaiņu virzītājiem, iedvesmojoties no izjūtas, ka viņi ir piederīgi Eiropai, tai skaitā ieguldīt papildu pūliņus, lai veidotu jauniešu līdzdalības un pilsoniskās līdzdalības spējas, kā arī visu to ieinteresēto personu spējas, kas strādā, lai pārstāvētu jauniešu intereses, un piesaistīt dažādas izcelsmes jauniešu ieguldījumu galvenajos apspriešanās procesos, piemēram, konferencē par Eiropas nākotni un ES jaunatnes dialoga procesā;

| c) | atbalstīt jauniešus labākas izpratnes sasniegšanā un aktīvi veicināt viņiem pieejamās dažādās iespējas, kas izriet no publiskās politikas Savienības, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, lai atbalstītu viņu personīgo, sociālo, ekonomisko un profesionālo attīstību zaļā, digitālā un iekļaujošā pasaulē, vienlaikus cenšoties likvidēt šajā sakarībā atlikušos šķēršļus; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt jauniešus labākas izpratnes sasniegšanā un aktīvi veicināt viņiem pieejamās dažādās iespējas, kas izriet no publiskās politikas Savienības, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, lai atbalstītu viņu personīgo, sociālo, ekonomisko un profesionālo attīstību zaļā, digitālā un iekļaujošā pasaulē, vienlaikus cenšoties likvidēt šajā sakarībā atlikušos šķēršļus;

| d) | integrēt jaunatnes politiku visās attiecīgajās Savienības politikas jomās saskaņā ar Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam, lai sekmētu jaunatnes perspektīvas iekļaušanu visos politikas veidošanas procesa līmeņos. |
| --- | --- |

d)

integrēt jaunatnes politiku visās attiecīgajās Savienības politikas jomās saskaņā ar Eiropas Savienības jaunatnes stratēģiju 2019.–2027. gadam, lai sekmētu jaunatnes perspektīvas iekļaušanu visos politikas veidošanas procesa līmeņos.

3. pants

Pasākumu veids

1.   Pasākumi, kas jāīsteno 2. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai, ietver šādas ar Eiropas gada mērķiem saistītas darbības Savienības un, balstoties uz pastāvošajām iespējām, arī valstu, reģionālā vai vietējā līmenī un, attiecīgā gadījumā, partnervalstīs:

| a) | konferences, pasākumi – gan kultūras, gan citādi – un politikas iniciatīvas, kas vērstas uz jauniešiem, lai veicinātu iekļaujošas un pieejamas debates par izaicinājumiem, tostarp Covid-19 pandēmijas ietekmi, ar kuriem saskaras jaunieši, tai skaitā jaunieši ar ierobežotām iespējām un jaunieši, kas pieder pie neaizsargātām grupām, piemēram, izaicinājumi attiecībā uz viņu sociālo situāciju, piekļuvi izglītībai un mācībām, un darba apstākļiem, un par rīcību, ko var veikt ieinteresētās personas dažādos līmeņos; |
| --- | --- |

a)

konferences, pasākumi – gan kultūras, gan citādi – un politikas iniciatīvas, kas vērstas uz jauniešiem, lai veicinātu iekļaujošas un pieejamas debates par izaicinājumiem, tostarp Covid-19 pandēmijas ietekmi, ar kuriem saskaras jaunieši, tai skaitā jaunieši ar ierobežotām iespējām un jaunieši, kas pieder pie neaizsargātām grupām, piemēram, izaicinājumi attiecībā uz viņu sociālo situāciju, piekļuvi izglītībai un mācībām, un darba apstākļiem, un par rīcību, ko var veikt ieinteresētās personas dažādos līmeņos;

| b) | jauniešu līdzdalības veicināšana un esošo un jauno inovatīvo instrumentu, kanālu un programmu izmantošanas uzlabošana, kas visiem jauniešiem dod iespēju sasniegt politikas veidotājus, apzinot, apkopojot un apmainoties ar pieredzi un labu praksi, un palielinot politikas veidotāju izpratni par šiem instrumentiem, kanāliem un programmām; |
| --- | --- |

b)

jauniešu līdzdalības veicināšana un esošo un jauno inovatīvo instrumentu, kanālu un programmu izmantošanas uzlabošana, kas visiem jauniešiem dod iespēju sasniegt politikas veidotājus, apzinot, apkopojot un apmainoties ar pieredzi un labu praksi, un palielinot politikas veidotāju izpratni par šiem instrumentiem, kanāliem un programmām;

| c) | ideju apkopošana, izmantojot līdzdalības metodes, lai kopīgi veidotu un īstenotu Eiropas gadu; |
| --- | --- |

c)

ideju apkopošana, izmantojot līdzdalības metodes, lai kopīgi veidotu un īstenotu Eiropas gadu;

| d) | informēšanas, izglītošanas un izpratnes veidošanas kampaņas, lai paustu tādas vērtības kā cieņa, līdztiesība, taisnīgums, solidaritāte, brīvprātīgais darbs, piederības un drošības sajūta, sajūta, ka jaunieši tiek uzklausīti un respektēti, lai stimulētu jauniešus veikt aktīvu ieguldījumu iekļaujošākas, zaļākas un digitālākas sabiedrības veidošanā; |
| --- | --- |

d)

informēšanas, izglītošanas un izpratnes veidošanas kampaņas, lai paustu tādas vērtības kā cieņa, līdztiesība, taisnīgums, solidaritāte, brīvprātīgais darbs, piederības un drošības sajūta, sajūta, ka jaunieši tiek uzklausīti un respektēti, lai stimulētu jauniešus veikt aktīvu ieguldījumu iekļaujošākas, zaļākas un digitālākas sabiedrības veidošanā;

| e) | tādu telpu un instrumentu izveide, ar kuriem var notikt informācijas apmaiņa par izaicinājumu pārvēršanu iespējās un ideju pārvēršanu darbībās atbilstoši uzņēmējdarbības garam, vienlaikus veicinot radošumu, kopienas garu un sadarbību; |
| --- | --- |

e)

tādu telpu un instrumentu izveide, ar kuriem var notikt informācijas apmaiņa par izaicinājumu pārvēršanu iespējās un ideju pārvēršanu darbībās atbilstoši uzņēmējdarbības garam, vienlaikus veicinot radošumu, kopienas garu un sadarbību;

| f) | pētījumu un izpētes veikšana par jauniešu situāciju Savienībā, īpašu uzmanību pievēršot Covid-19 pandēmijas sekām, sagatavojot un izmantojot saskaņotu Eiropas statistiku un citus attiecīgus Savienības līmeņa datus, un veicinot un izplatot šos rezultātus Eiropas, valstu vai reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

f)

pētījumu un izpētes veikšana par jauniešu situāciju Savienībā, īpašu uzmanību pievēršot Covid-19 pandēmijas sekām, sagatavojot un izmantojot saskaņotu Eiropas statistiku un citus attiecīgus Savienības līmeņa datus, un veicinot un izplatot šos rezultātus Eiropas, valstu vai reģionālā līmenī;

| g) | jauniešiem nozīmīgu programmu, finansēšanas iespēju, projektu, darbību un tīklu veicināšana, tai skaitā izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus un tiešsaistes kopienas. |
| --- | --- |

g)

jauniešiem nozīmīgu programmu, finansēšanas iespēju, projektu, darbību un tīklu veicināšana, tai skaitā izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus un tiešsaistes kopienas.

2.   Komisija un dalībvalstis var noteikt citas darbības, kas varētu veicināt Eiropas gada mērķu sasniegšanu, un ļaut izmantot atsauces uz Eiropas gadu kā marķējumu šo darbību popularizēšanā, ciktāl tās veicina minēto mērķu sasniegšanu. Savienības iestādes un struktūras un dalībvalstis var arī noteikt šādas citas darbības un ieteikt tās Komisijai.

4. pants

Koordinēšana valsts līmenī

Dalībvalstis ir atbildīgas par līdzdalības Eiropas gadā organizēšanu valsts līmenī. Šajā nolūkā dalībvalstis ieceļ valstu koordinatorus. Valstu koordinatori nodrošina attiecīgo darbību koordinēšanu valsts līmenī. Tie arī nodrošina jauniešu, jaunatnes organizāciju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp, ja tādas pastāv, valstu jaunatnes padomju un citu attiecīgo ieinteresēto personu, aktīvu iesaistīšanos un aktīvu darbošanos Eiropas gada pasākumu kopīgā veidošanā, īstenošanā un to īstenošanas pārskatīšanā valsts līmenī.

5. pants

Koordinēšana Savienības līmenī

1.   Komisija rīko valstu koordinatoru sanāksmes, lai koordinētu Eiropas gada norisi. Minētās sanāksmes arī sniedz iespēju dalīties informācijā par Eiropas gada īstenošanu Savienības un valsts līmenī. Eiropas Parlamenta pārstāvji var piedalīties kā novērotāji un sniegt ieguldījumu šajās sanāksmēs.

2.   Koordinējot Eiropas gadu Savienības līmenī, izmanto transversālu pieeju, lai izveidotu sinerģiju starp dažādajām Savienības programmām un iniciatīvām, kas ir būtiskas jaunatnes jomā, un to pienācīgi ievēro valsts līmenī.

3.   Komisija sasauc sanāksmes, kurās piedalās ieinteresētās personas un jaunatnes jomas organizāciju vai struktūru, tostarp Eiropas Jaunatnes foruma un citu jaunatnes organizāciju, pārstāvji, lai palīdzētu Savienības līmenī kopīgi veidot un īstenot Eiropas gadu.

6. pants

Sadarbība starptautiskā līmenī

Eiropas gada vajadzībām Komisija, ja nepieciešams, sadarbojas ar starptautiskiem partneriem un kompetentām starptautiskajām organizācijām, vienlaikus nodrošinot Savienības dalības pamanāmību. Komisija jo īpaši nodrošina sadarbību ar Eiropas Padomi, tostarp izmantojot ES un Eiropas Padomes jaunatnes partnerību un izveidojot spēcīgas saiknes ar Eiropas Padomes kampaņu “Jaunatne demokrātijai, demokrātija jaunatnei”, kā arī ar starptautiskiem jaunatnes tīkliem un organizācijām.

7. pants

Uzraudzība un izvērtēšana

Līdz 2023. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto pasākumu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu. Minētajā ziņojumā iekļauj idejas turpmāku kopīgu pasākumu ierosmes jaunatnes jomā, lai radītu paliekošu Eiropas gada mantojumu.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Briselē, 2021. gada 22. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. LOGAR

---

(1)  
  2021. gada 8. decembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2021. gada 20. decembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  
  OV C 456, 18.12.2018., 1. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

4

(5)  
  OV C 415, 1.12.2020., 16. lpp.

5

(6)  
  OV C 241, 21.6.2021., 3. lpp.

6

(7)  
  OV C 366, 27.10.2017., 7. lpp.

7

(8)  
  OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.

8

(9)  
  OV C 395, 29.9.2021., 101. lpp.

9

(10)  
  OV C 445, 29.10.2021., 75. lpp.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 30. oktobris) “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

12

(13)  
  OV C 415, 1.12.2020., 1. lpp.

13

(14)  
  OV C 465, 17.11.2021., 82. lpp.

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/888 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ Regulas (ES) 2018/1475 un (ES) Nr. 375/2014 (OV L 202, 8.6.2021., 32. lpp.).

15

(16)  
  OV C 189, 5.6.2019., 28. lpp.

16

(17)  
  OV C 414, 10.12.2019., 2. lpp.

17

(18)  
  OV C 418, 7.12.2017., 2. lpp.

18

(19)  
  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

20

(21)  
  OV C 385, 22.9.2021., 2. lpp.

21

(22)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1877 (2021. gads 22. oktobris) par iekļaušanas pasākumu satvaru programmai Erasmus+ un programmai “Eiropas Solidaritātes korpuss” 2021.–2027. gadā (OV L 378, 26.10.2021., 15. lpp.).

22

Erasmus

(23)  Padomes Ieteikums (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.).

23

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 28.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 462/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 462/10

---

PADOMES REGULA (ES) 2021/2317

(2021. gada 11. novembris)

par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar Protokolu, ar ko īsteno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (1) (“nolīgums”) tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/418 (2) un stājās spēkā 2017. gada 10. maijā. Nolīguma īstenošanas protokolu (“pašreizējais protokols”) no 2016. gada 14. oktobra (3) piemēroja provizoriski. |
| --- | --- |

(1)

Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (1) (“nolīgums”) tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/418 (2) un stājās spēkā 2017. gada 10. maijā. Nolīguma īstenošanas protokolu (“pašreizējais protokols”) no 2016. gada 14. oktobra (3) piemēroja provizoriski.

| (2) | Pašreizējā protokola darbības termiņš tika pagarināts par vienu gadu un tas beigsies 2021. gada 13. novembrī (4). |
| --- | --- |

(2)

Pašreizējā protokola darbības termiņš tika pagarināts par vienu gadu un tas beigsies 2021. gada 13. novembrī (4).

| (3) | Padome 2020. gada 7. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Kuka Salu valdību par to, lai noslēgtu jaunu nolīguma īstenošanas protokolu (“protokols”). |
| --- | --- |

(3)

Padome 2020. gada 7. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Kuka Salu valdību par to, lai noslēgtu jaunu nolīguma īstenošanas protokolu (“protokols”).

| (4) | Šīm sarunām noslēdzoties, 2021. gada 28. jūlijā protokols tika parafēts. |
| --- | --- |

(4)

Šīm sarunām noslēdzoties, 2021. gada 28. jūlijā protokols tika parafēts.

| (5) | 2021. gada 11. novembrī Padome pieņēma Lēmumu (ES) 2021/2317 (5) par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu. |
| --- | --- |

(5)

2021. gada 11. novembrī Padome pieņēma Lēmumu (ES) 2021/2317 (5) par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.

| (6) | Uz protokola piemērošanas laikposmu būtu jānosaka tajā noteikto zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Uz protokola piemērošanas laikposmu būtu jānosaka tajā noteikto zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm.

| (7) | Ņemot vērā Kuka Salu zvejas apgabalos notiekošo Savienības zvejas darbību ekonomisko nozīmi un ņemot vērā vajadzību novērst minēto darbību pārtraukšanu pēc pašreizējā protokola termiņa beigām, šai regulai būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā Kuka Salu zvejas apgabalos notiekošo Savienības zvejas darbību ekonomisko nozīmi un ņemot vērā vajadzību novērst minēto darbību pārtraukšanu pēc pašreizējā protokola termiņa beigām, šai regulai būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk.

| (8) | Lai Savienības kuģu zvejas darbības būtu iespējamas, protokols tiks piemērots provizoriski no tā parakstīšanas dienas. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, |
| --- | --- |

(8)

Lai Savienības kuģu zvejas darbības būtu iespējamas, protokols tiks piemērots provizoriski no tā parakstīšanas dienas. Tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Zvejas iespējas, kas noteiktas Protokolā, ar ko īsteno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (“protokols”), dalībvalstīm iedala šādi:

tunzivju seineri:

| — | Spānija: 3 kuģi, |
| --- | --- |

—

Spānija: 3 kuģi,

| — | Francija: 1 kuģis. |
| --- | --- |

—

Francija: 1 kuģis.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 17. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 11. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  
  OV L 131, 20.5.2016., 3. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2017/418 (2017. gada 28. februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību un tā īstenošanas protokolu (OV L 64, 10.3.2017., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 289, 25.10.2016., 1. lpp.

3

(4)  
  OV L 395, 25.11.2020., 1. lpp.

4

(5)  Padomes Lēmums (ES) 2021/2317 (2021. gada 11. novembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar ko īsteno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (OV L 463, 28.12.2021., 1. lpp).

5

---

| 28.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 462/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 462/12

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/2318

(2021. gada 21. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģiem zvejot siļķi Norvēģijas ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zonā ap Jana Majena salu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2021/92 (2) ir noteiktas kvotas 2021. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2021/92 (2) ir noteiktas kvotas 2021. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Eiropas Savienības dalībvalstī, ar nozveju no siļķes krājuma Norvēģijas ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zonā ap Jana Majena salu ir pilnībā apguvuši 2021. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Eiropas Savienības dalībvalstī, ar nozveju no siļķes krājuma Norvēģijas ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zonā ap Jana Majena salu ir pilnībā apguvuši 2021. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2021. gadam, kura Eiropas Savienības dalībvalstīm iedalīta pielikumā norādītajam siļķes krājumam Norvēģijas ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zonā ap Jana Majena salu, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas 1. pantā minēto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic Eiropas Savienības dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Eiropas Savienības dalībvalstī, no minētajā pielikumā noteiktās dienas ir aizliegtas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 21. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2021/92 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 31, 29.1.2021., 31. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 20/TQ92 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Eiropas Savienība (visas dalībvalstis) |
| Krājums | HER/*2AJMN |
| Suga | Siļķe (Clupea harengus) |
| Zona | Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu |
| Aizlieguma datums | 2021. gada 30. novembris plkst. 00.00 (UTC) |

Nr.

20/TQ92

Dalībvalsts

Eiropas Savienība (visas dalībvalstis)

Krājums

HER/*2AJMN

Suga

Siļķe (Clupea harengus)

Zona

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu

Aizlieguma datums

2021. gada 30. novembris plkst. 00.00 (UTC)

---

| 28.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 462/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 462/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/2319

(2021. gada 21. decembris),

ar ko apstiprina specifikācijas Savienības nozīmes grozījumus attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (“Terre Tollesi”/“Tullum” (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/33 (2018. gada 17. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebilduma procedūru, lietošanas ierobežojumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, aizsardzības anulēšanu un marķēšanu un noformēšanu (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija ir izskatījusi pieteikumu produkta specifikācijas Savienības nozīmes grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Terre Tollesi”/“Tullum”, kuru Itālija iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (2) 105. pantu saistībā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/33 15. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir izskatījusi pieteikumu produkta specifikācijas Savienības nozīmes grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Terre Tollesi”/“Tullum”, kuru Itālija iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (2) 105. pantu saistībā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/33 15. pantu.

| (2) | Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu, produkta specifikācijas Savienības nozīmes grozījumu apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisija, piemērojot Regulas (ES) Nr. 1308/2013 97. panta 3. punktu, produkta specifikācijas Savienības nozīmes grozījumu apstiprināšanas pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu.

| (4) | Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu saistībā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/33 15. panta 2. punktu produkta specifikācijas Savienības nozīmes grozījumi būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 99. pantu saistībā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/33 15. panta 2. punktu produkta specifikācijas Savienības nozīmes grozījumi būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Terre Tollesi”/ “Tullum”(ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 21. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

2

(3)  
  OV C 396, 30.9.2021., 15. lpp.

3

---

LĒMUMI

| 28.12.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 462/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 462/17

---

PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2021/2320

(2021. gada 22. decembris),

ar ko groza Padomes reglamentu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 240. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ja Padomei jāpieņem akts ar kvalificētu balsu vairākumu, ir jāpārbauda, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 65 % no Savienības iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Ja Padomei jāpieņem akts ar kvalificētu balsu vairākumu, ir jāpārbauda, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 65 % no Savienības iedzīvotājiem.

| (2) | Minētie procenti tiek aprēķināti saskaņā ar iedzīvotāju skaita rādītājiem, kuri noteikti Padomes reglamenta (“reglaments”) (1) III pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Minētie procenti tiek aprēķināti saskaņā ar iedzīvotāju skaita rādītājiem, kuri noteikti Padomes reglamenta (“reglaments”) (1) III pielikumā.

| (3) | Reglamenta 11. panta 6. punktā ir paredzēts, ka Padomei saskaņā ar informāciju, kas Eiropas Savienības Statistikas birojam pieejama iepriekšējā gada 30. septembrī, ir jāpielāgo minētajā pielikumā noteiktie skaitļi, šādam pielāgojumam stājoties spēkā katra gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(3)

Reglamenta 11. panta 6. punktā ir paredzēts, ka Padomei saskaņā ar informāciju, kas Eiropas Savienības Statistikas birojam pieejama iepriekšējā gada 30. septembrī, ir jāpielāgo minētajā pielikumā noteiktie skaitļi, šādam pielāgojumam stājoties spēkā katra gada 1. janvārī.

| (4) | Tādēļ reglaments būtu attiecīgi jāgroza 2022. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ reglaments būtu attiecīgi jāgroza 2022. gadam.

| (5) | Saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu Līguma par Eiropas Savienības darbību 240. pants attiecas uz Eiropas Atomenerģijas kopienu, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu Līguma par Eiropas Savienības darbību 240. pants attiecas uz Eiropas Atomenerģijas kopienu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Reglamenta III pielikumu aizstāj ar šādu:

“III PIELIKUMS

Savienības iedzīvotāju skaita un katras dalībvalsts iedzīvotāju skaita rādītāji, lai piemērotu noteikumus par kvalificēta vairākuma balsošanu Padomē

| Dalībvalsts | Iedzīvotāji | Procentuālais lielums no Savienības iedzīvotāju skaita (%) |
| --- | --- | --- |
| Vācija | 83 120 520 | 18,57 |
| Francija | 67 439 614 | 15,07 |
| Itālija | 59 862 348 | 13,38 |
| Spānija | 47 394 223 | 10,59 |
| Polija | 37 840 001 | 8,45 |
| Rumānija | 19 186 201 | 4,29 |
| Nīderlande | 17 617 840 | 3,94 |
| Beļģija | 11 566 041 | 2,58 |
| Grieķija | 10 682 547 | 2,39 |
| Čehija | 10 574 153 | 2,36 |
| Zviedrija | 10 370 000 | 2,32 |
| Portugāle | 10 298 252 | 2,30 |
| Ungārija | 9 730 772 | 2,17 |
| Austrija | 8 926 000 | 1,99 |
| Bulgārija | 6 916 548 | 1,55 |
| Dānija | 5 833 883 | 1,30 |
| Somija | 5 527 493 | 1,24 |
| Slovākija | 5 459 781 | 1,22 |
| Īrija | 5 006 324 | 1,12 |
| Horvātija | 4 036 355 | 0,90 |
| Lietuva | 2 795 680 | 0,62 |
| Slovēnija | 2 108 977 | 0,47 |
| Latvija | 1 893 223 | 0,42 |
| Igaunija | 1 330 068 | 0,30 |
| Kipra | 896 000 | 0,20 |
| Luksemburga | 633 347 | 0,14 |
| Malta | 516 100 | 0,12 |
| ES 27 | 447 562 291 | |
| Slieksnis (65 %) | 290 915 489 | |

Dalībvalsts

Iedzīvotāji

Procentuālais lielums no Savienības iedzīvotāju skaita (%)

Vācija

83 120 520

18,57

Francija

67 439 614

15,07

Itālija

59 862 348

13,38

Spānija

47 394 223

10,59

Polija

37 840 001

8,45

Rumānija

19 186 201

4,29

Nīderlande

17 617 840

3,94

Beļģija

11 566 041

2,58

Grieķija

10 682 547

2,39

Čehija

10 574 153

2,36

Zviedrija

10 370 000

2,32

Portugāle

10 298 252

2,30

Ungārija

9 730 772

2,17

Austrija

8 926 000

1,99

Bulgārija

6 916 548

1,55

Dānija

5 833 883

1,30

Somija

5 527 493

1,24

Slovākija

5 459 781

1,22

Īrija

5 006 324

1,12

Horvātija

4 036 355

0,90

Lietuva

2 795 680

0,62

Slovēnija

2 108 977

0,47

Latvija

1 893 223

0,42

Igaunija

1 330 068

0,30

Kipra

896 000

0,20

Luksemburga

633 347

0,14

Malta

516 100

0,12

ES 27

447 562 291

Slieksnis (65 %)

290 915 489

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

Briselē, 2021. gada 22. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. DOVŽAN

---

(1)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).

1

---