# Uradni list L 401/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 401 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6412. november 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 401

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6412. november 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2021/1968 z dne 9. novembra 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/2429 o dovoljenju Latviji, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) ter členov 168 in 168a Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 1 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1969 z dne 27. oktobra 2021 o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude Poziv k ukrepanju – varstvo okolja v vseh politikah v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 7742) | 3 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2021/1970 z dne 10. novembra 2021 o skupnem evropskem podatkovnem prostoru za kulturno dediščino | 5 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2021/1968 z dne 9. novembra 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/2429 o dovoljenju Latviji, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) ter členov 168 in 168a Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

1

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1969 z dne 27. oktobra 2021 o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude Poziv k ukrepanju – varstvo okolja v vseh politikah v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 7742)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 7742)

3

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2021/1970 z dne 10. novembra 2021 o skupnem evropskem podatkovnem prostoru za kulturno dediščino

5

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 12.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 401/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 401/1

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2021/1968

z dne 9. novembra 2021

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/2429 o dovoljenju Latviji, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) ter členov 168 in 168a Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1) in zlasti člena 395(1), prvi pododstavek, Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člena 168 in 168a Direktive 2006/112/ES določata, da imajo davčni zavezanci pravico do odbitka zneska davka na dodano vrednost (DDV), ki so ga dolžni za blago ali storitve, ki so jim bile dobavljene in ki jih uporabijo za namene svojih obdavčenih transakcij. Na podlagi člena 26(1), točka (a), navedene direktive se uporaba poslovnih sredstev podjetja za zasebno rabo davčnih zavezancev ali za zasebno rabo njihovih zaposlenih ali splošneje za druge namene kot za namene njihove dejavnosti obravnava kot opravljanje storitev za plačilo. |
| --- | --- |

(1)

Člena 168 in 168a Direktive 2006/112/ES določata, da imajo davčni zavezanci pravico do odbitka zneska davka na dodano vrednost (DDV), ki so ga dolžni za blago ali storitve, ki so jim bile dobavljene in ki jih uporabijo za namene svojih obdavčenih transakcij. Na podlagi člena 26(1), točka (a), navedene direktive se uporaba poslovnih sredstev podjetja za zasebno rabo davčnih zavezancev ali za zasebno rabo njihovih zaposlenih ali splošneje za druge namene kot za namene njihove dejavnosti obravnava kot opravljanje storitev za plačilo.

| (2) | Z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2015/2429 (2) je bilo Latviji dovoljeno, da do 31. decembra 2018 pravico do odbitka DDV za nakup, zakup, nakup znotraj Skupnosti in uvoz osebnih avtomobilov, katerih največja dovoljena teža ne presega 3 500 kilogramov in ki imajo poleg sedeža za voznika še največ osem sedežev, ter za izdatke v zvezi z vzdrževanjem, popravilom in gorivom za take osebne avtomobile, omeji na 50 %. Dovoljenje davčne zavezance tudi razbremeni obveznosti, da neposlovno uporabo takih osebnih avtomobilov obravnavajo kot opravljanje storitev. |
| --- | --- |

(2)

Z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2015/2429 (2) je bilo Latviji dovoljeno, da do 31. decembra 2018 pravico do odbitka DDV za nakup, zakup, nakup znotraj Skupnosti in uvoz osebnih avtomobilov, katerih največja dovoljena teža ne presega 3 500 kilogramov in ki imajo poleg sedeža za voznika še največ osem sedežev, ter za izdatke v zvezi z vzdrževanjem, popravilom in gorivom za take osebne avtomobile, omeji na 50 %. Dovoljenje davčne zavezance tudi razbremeni obveznosti, da neposlovno uporabo takih osebnih avtomobilov obravnavajo kot opravljanje storitev.

| (3) | Z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2018/1921 (3) je bila veljavnost Izvedbenega sklepa (EU) 2015/2429 podaljšana do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(3)

Z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2018/1921 (3) je bila veljavnost Izvedbenega sklepa (EU) 2015/2429 podaljšana do 31. decembra 2021.

| (4) | Z dopisom z dne 21. aprila 2021 je Latvija Komisijo zaprosila za nadaljnjo uporabo posebnega ukrepa, ki odstopa od člena 26(1), točka (a), ter členov 168 in 168a Direktive 2006/112/ES, da bi lahko omejevala pravico do odbitka za izdatke za nekatere osebne avtomobile, ki se ne uporabljajo izključno za poslovne namene (v nadaljnjem besedilu: prošnja). |
| --- | --- |

(4)

Z dopisom z dne 21. aprila 2021 je Latvija Komisijo zaprosila za nadaljnjo uporabo posebnega ukrepa, ki odstopa od člena 26(1), točka (a), ter členov 168 in 168a Direktive 2006/112/ES, da bi lahko omejevala pravico do odbitka za izdatke za nekatere osebne avtomobile, ki se ne uporabljajo izključno za poslovne namene (v nadaljnjem besedilu: prošnja).

| (5) | Komisija je v skladu s členom 395(2), drugi pododstavek, Direktive 2006/112/ES prošnjo z dopisom z dne 10. junija 2021 posredovala drugim državam članicam. Z dopisom z dne 14. junija 2021 je Latvijo uradno obvestila, da ima vse informacije, potrebne za oceno prošnje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v skladu s členom 395(2), drugi pododstavek, Direktive 2006/112/ES prošnjo z dopisom z dne 10. junija 2021 posredovala drugim državam članicam. Z dopisom z dne 14. junija 2021 je Latvijo uradno obvestila, da ima vse informacije, potrebne za oceno prošnje.

| (6) | Latvija je v skladu s členom 6(2) Izvedbenega sklepa (EU) 2015/2429 predložila poročilo, ki vključuje pregled odstotka, določenega za odbitek DDV. Latvija na podlagi trenutno razpoložljivih informacij, in sicer rezultatov davčnega nadzora in statističnih podatkov v zvezi z zasebno uporabo osebnih avtomobilov, trdi, da je omejitev na 50 % še vedno upravičena in primerna. |
| --- | --- |

(6)

Latvija je v skladu s členom 6(2) Izvedbenega sklepa (EU) 2015/2429 predložila poročilo, ki vključuje pregled odstotka, določenega za odbitek DDV. Latvija na podlagi trenutno razpoložljivih informacij, in sicer rezultatov davčnega nadzora in statističnih podatkov v zvezi z zasebno uporabo osebnih avtomobilov, trdi, da je omejitev na 50 % še vedno upravičena in primerna.

| (7) | Glede na pozitiven učinek posebnega ukrepa na upravno breme davkoplačevalcev in davčnih organov s poenostavitvijo pobiranja DDV in preprečevanjem davčnih utaj z nepravilnim vodenjem evidenc bi bilo treba Latviji dovoliti, da še naprej uporablja posebni ukrep. |
| --- | --- |

(7)

Glede na pozitiven učinek posebnega ukrepa na upravno breme davkoplačevalcev in davčnih organov s poenostavitvijo pobiranja DDV in preprečevanjem davčnih utaj z nepravilnim vodenjem evidenc bi bilo treba Latviji dovoliti, da še naprej uporablja posebni ukrep.

| (8) | Podaljšanje posebnega ukrepa bi bilo treba časovno omejiti, da se lahko ocenita njegova učinkovitost in ustrezen odstotek. |
| --- | --- |

(8)

Podaljšanje posebnega ukrepa bi bilo treba časovno omejiti, da se lahko ocenita njegova učinkovitost in ustrezen odstotek.

| (9) | Če Latvija meni, da je potrebno nadaljnje podaljšanje posebnega ukrepa po letu 2024, bi morala Komisiji najpozneje do 31. marca 2024 predložiti poročilo, ki vključuje pregled veljavnega odstotka, skupaj s prošnjo za podaljšanje. |
| --- | --- |

(9)

Če Latvija meni, da je potrebno nadaljnje podaljšanje posebnega ukrepa po letu 2024, bi morala Komisiji najpozneje do 31. marca 2024 predložiti poročilo, ki vključuje pregled veljavnega odstotka, skupaj s prošnjo za podaljšanje.

| (10) | Posebni ukrep bo imel zgolj zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na ravni končne potrošnje, in ne bo negativno vplival na lastna sredstva Unije, pridobljena iz naslova DDV. |
| --- | --- |

(10)

Posebni ukrep bo imel zgolj zanemarljiv učinek na skupni znesek davčnih prihodkov, zbranih na ravni končne potrošnje, in ne bo negativno vplival na lastna sredstva Unije, pridobljena iz naslova DDV.

| (11) | Izvedbeni sklep (EU) 2015/2429 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(11)

Izvedbeni sklep (EU) 2015/2429 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 6 Izvedbenega sklepa (EU) 2015/2429 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

1.   Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2016. Veljati preneha 31. decembra 2024.

2.   Prošnja za podaljšanje dovoljenja iz tega sklepa se predloži Komisiji do 31. marca 2024, priloži pa se ji poročilo, ki vključuje pregled odstotka iz člena 1.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Uporablja se od 1. januarja 2022.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Latvijo.

V Bruslju, 9. novembra 2021

Za Svet

predsednik

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2015/2429 z dne 10. decembra 2015 o dovoljenju Latviji, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) ter členov 168 in 168a Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 334, 22.12.2015, str. 15).

2

(3)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2018/1921 z dne 4. decembra 2018 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/2429 o dovoljenju Latviji, da uvede posebni ukrep, ki odstopa od točke (a) člena 26(1) ter členov 168 in 168a Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 311, 7.12.2018, str. 36).

3

---

| 12.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 401/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 401/3

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/1969

z dne 27. oktobra 2021

o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude „Poziv k ukrepanju – varstvo okolja v vseh politikah“ v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 7742)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o evropski državljanski pobudi (1) ter zlasti člena 6(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisiji je bil 11. julija 2021 predložen zahtevek za prijavo evropske državljanske pobude „Poziv k ukrepanju – varstvo okolja v vseh politikah“. |
| --- | --- |

(1)

Komisiji je bil 11. julija 2021 predložen zahtevek za prijavo evropske državljanske pobude „Poziv k ukrepanju – varstvo okolja v vseh politikah“.

| (2) | Komisija je 10. avgusta 2021 v skladu s členom 6(4) Uredbe (EU) 2019/788 skupino organizatorjev obvestila o svoji oceni, da so zahteve za prijavo iz člena 6(3), točke (a), (d) in (e), navedene uredbe izpolnjene in da se zahteva iz člena 6(3), točka (b), ne uporablja. Vendar je Komisija navedla tudi, da na podlagi besedila pobude iz zahtevka z dne 11. julija 2021 ne more sklepati, da pobuda v celoti izpolnjuje zahtevo iz člena 6(3), točka (c). Komisija je bila pozvana, „naj razglasi okoljsko krizo ter tako posameznike spodbudi, da stopijo iz cone udobja in se zavzamejo za spremembe politik, pri čemer bi bilo treba posamezne politike prilagoditi tako, da bodo bolj celostno upoštevale okoljske in socialne dejavnike“; pri tem ni bilo konkretno navedeno, katere pravne akte Unije naj bi predlagala Komisija. Komisija je organizatorje pozvala, naj popravijo svojo pobudo in navedejo, kateri pravni akt oziroma akte Unije naj predlaga Komisija, in opredelijo vsebino takšnih pravnih aktov. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 10. avgusta 2021 v skladu s členom 6(4) Uredbe (EU) 2019/788 skupino organizatorjev obvestila o svoji oceni, da so zahteve za prijavo iz člena 6(3), točke (a), (d) in (e), navedene uredbe izpolnjene in da se zahteva iz člena 6(3), točka (b), ne uporablja. Vendar je Komisija navedla tudi, da na podlagi besedila pobude iz zahtevka z dne 11. julija 2021 ne more sklepati, da pobuda v celoti izpolnjuje zahtevo iz člena 6(3), točka (c). Komisija je bila pozvana, „naj razglasi okoljsko krizo ter tako posameznike spodbudi, da stopijo iz cone udobja in se zavzamejo za spremembe politik, pri čemer bi bilo treba posamezne politike prilagoditi tako, da bodo bolj celostno upoštevale okoljske in socialne dejavnike“; pri tem ni bilo konkretno navedeno, katere pravne akte Unije naj bi predlagala Komisija. Komisija je organizatorje pozvala, naj popravijo svojo pobudo in navedejo, kateri pravni akt oziroma akte Unije naj predlaga Komisija, in opredelijo vsebino takšnih pravnih aktov.

| (3) | Tako je bila 5. oktobra 2021 Komisiji predložena spremenjena različica pobude. |
| --- | --- |

(3)

Tako je bila 5. oktobra 2021 Komisiji predložena spremenjena različica pobude.

| (4) | Cilji spremenjene pobude so: „Komisija mora varovati in izboljševati kakovost življenja Evropejcev, obenem pa varovati druge življenjske vrste in naravno okolje kot celoto. Zato mora Komisija predlagati pravni akt – priporočilo, ki bo pripomoglo k boljšemu razumevanju in upoštevanju ukrepov varstva okolja v državah članicah EU. Cilj pobude je, da Komisija predlaga pravni akt, ki bi Evropejcem zagotovil, da njihovi nacionalni organi pri uvajanju novih ali spreminjanju obstoječih politik upoštevajo okoljske vidike.“ |
| --- | --- |

(4)

Cilji spremenjene pobude so: „Komisija mora varovati in izboljševati kakovost življenja Evropejcev, obenem pa varovati druge življenjske vrste in naravno okolje kot celoto. Zato mora Komisija predlagati pravni akt – priporočilo, ki bo pripomoglo k boljšemu razumevanju in upoštevanju ukrepov varstva okolja v državah članicah EU. Cilj pobude je, da Komisija predlaga pravni akt, ki bi Evropejcem zagotovil, da njihovi nacionalni organi pri uvajanju novih ali spreminjanju obstoječih politik upoštevajo okoljske vidike.“

| (5) | Dodatne podrobnosti o vsebini, ciljih in ozadju pobude so v prilogi. Organizatorji so v dodatnem dokumentu navedli tudi nadaljnje informacije o svoji pobudi. |
| --- | --- |

(5)

Dodatne podrobnosti o vsebini, ciljih in ozadju pobude so v prilogi. Organizatorji so v dodatnem dokumentu navedli tudi nadaljnje informacije o svoji pobudi.

| (6) | V kolikor pobuda poziva Komisijo, naj predloži predlog pravnega akta, s katerim bi zagotovili, da države članice pri sprejemanju nacionalne zakonodaje in ukrepov upoštevajo okoljske vidike, je Komisija pooblaščena, da to stori na podlagi člena 192(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(6)

V kolikor pobuda poziva Komisijo, naj predloži predlog pravnega akta, s katerim bi zagotovili, da države članice pri sprejemanju nacionalne zakonodaje in ukrepov upoštevajo okoljske vidike, je Komisija pooblaščena, da to stori na podlagi člena 192(1) Pogodbe.

| (7) | Iz navedenih razlogov noben del pobude ni očitno zunaj okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za izvajanje Pogodb, v skladu s členom 6(3), točka (c), Uredbe (EU) 2019/788. |
| --- | --- |

(7)

Iz navedenih razlogov noben del pobude ni očitno zunaj okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za izvajanje Pogodb, v skladu s členom 6(3), točka (c), Uredbe (EU) 2019/788.

| (8) | Ta sklep ne posega v oceno, ali bi bili v tem primeru izpolnjeni konkretni dejanski in vsebinski pogoji, ki se zahtevajo za ukrepanje Komisije, vključno s skladnostjo z načelom sorazmernosti. |
| --- | --- |

(8)

Ta sklep ne posega v oceno, ali bi bili v tem primeru izpolnjeni konkretni dejanski in vsebinski pogoji, ki se zahtevajo za ukrepanje Komisije, vključno s skladnostjo z načelom sorazmernosti.

| (9) | Skupina organizatorjev je predložila ustrezne dokaze, da izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) in (2) Uredbe (EU) 2019/788, ter imenovala kontaktni osebi v skladu s členom 5(3), prvi pododstavek, navedene uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Skupina organizatorjev je predložila ustrezne dokaze, da izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) in (2) Uredbe (EU) 2019/788, ter imenovala kontaktni osebi v skladu s členom 5(3), prvi pododstavek, navedene uredbe.

| (10) | Pobuda ni očitno žaljiva, neresna ali šikanozna niti ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, in pravicami, zapisanimi v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(10)

Pobuda ni očitno žaljiva, neresna ali šikanozna niti ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, in pravicami, zapisanimi v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (11) | Pobuda „Poziv k ukrepanju – varstvo okolja v vseh politikah“ torej izpolnjuje vse zahteve iz člena 6(3) Uredbe (EU) 2019/788 in bi jo bilo zato treba prijaviti. |
| --- | --- |

(11)

Pobuda „Poziv k ukrepanju – varstvo okolja v vseh politikah“ torej izpolnjuje vse zahteve iz člena 6(3) Uredbe (EU) 2019/788 in bi jo bilo zato treba prijaviti.

| (12) | Ugotovitev, da so pogoji za prijavo v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) 2019/788 izpolnjeni, ne pomeni, da Komisija potrjuje resničnost navedb v pobudi, za katero je izključno odgovorna skupina organizatorjev pobude. Vsebina pobude izraža le stališča skupine organizatorjev in ne odraža stališč Komisije – |
| --- | --- |

(12)

Ugotovitev, da so pogoji za prijavo v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) 2019/788 izpolnjeni, ne pomeni, da Komisija potrjuje resničnost navedb v pobudi, za katero je izključno odgovorna skupina organizatorjev pobude. Vsebina pobude izraža le stališča skupine organizatorjev in ne odraža stališč Komisije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Evropska državljanska pobuda „Poziv k ukrepanju – varstvo okolja v vseh politikah“ se prijavi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na skupino organizatorjev evropske državljanske pobude „Poziv k ukrepanju – varstvo okolja v vseh politikah“, ki jo kot kontaktni osebi zastopata Jure LEBEN in Marko MAVER.

V Bruslju, 27. oktobra 2021

Za Komisijo

Věra JOUROVÁ

podpredsednica

---

(1)  
  UL L 130, 17.5.2019, str. 55.

1

---

PRIPOROČILA

| 12.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 401/5

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2021/1970

z dne 10. novembra 2021

o skupnem evropskem podatkovnem prostoru za kulturno dediščino

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Digitalne tehnologije hitro spreminjajo naša življenja in zagotavljajo nove priložnosti za družbo, vključno z ustanovami za varstvo kulturne dediščine. Digitalne tehnologije ustanovam za varstvo kulturne dediščine ponujajo učinkovitejša orodja, s katerimi lahko digitalizirajo predmete kulturne dediščine in dosežejo širše občinstvo. To ustvarja več načinov, na katere lahko javnost dostopa do kulturnih dobrin ter jih odkriva in uporablja, ter več možnosti za njihovo ponovno uporabo za inovativne in ustvarjalne storitve in proizvode v različnih sektorjih, kot so drugi kulturni in ustvarjalni sektorji ter turizem. |
| --- | --- |

(1)

Digitalne tehnologije hitro spreminjajo naša življenja in zagotavljajo nove priložnosti za družbo, vključno z ustanovami za varstvo kulturne dediščine. Digitalne tehnologije ustanovam za varstvo kulturne dediščine ponujajo učinkovitejša orodja, s katerimi lahko digitalizirajo predmete kulturne dediščine in dosežejo širše občinstvo. To ustvarja več načinov, na katere lahko javnost dostopa do kulturnih dobrin ter jih odkriva in uporablja, ter več možnosti za njihovo ponovno uporabo za inovativne in ustvarjalne storitve in proizvode v različnih sektorjih, kot so drugi kulturni in ustvarjalni sektorji ter turizem.

| (2) | Kot poudarja sporočilo Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (1), so digitalne tehnologije bolj kot kdaj koli prej bistvene za delo, učenje, druženje, zabavo in dostop do široke palete storitev in proizvodov, od zdravstvenih storitev do kulture. |
| --- | --- |

(2)

Kot poudarja sporočilo Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (1), so digitalne tehnologije bolj kot kdaj koli prej bistvene za delo, učenje, druženje, zabavo in dostop do široke palete storitev in proizvodov, od zdravstvenih storitev do kulture.

| (3) | Pandemija COVID-19 je izpostavila prednosti in šibke točke sektorja kulturne dediščine ter potrebo po pospešitvi njegove digitalne preobrazbe, da bi čim bolje izkoristili priložnosti, ki se ponujajo. Številne kulturne ustanove so utrpele veliko finančno izgubo ali pa so morale zapreti svoja vrata. Vendar je kljub finančnim izzivom, ki jih je povzročila pandemija, mnogim uspelo obdržati ali celo razširiti svoje občinstvo s povečanjem obsega digitalnih storitev (npr. povezovanje z občinstvom, dajanje zbirk na voljo, ponujanje digitalnih orodij), s čimer so znova dokazale svojo veliko vrednost za družbo in evropsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

(3)

Pandemija COVID-19 je izpostavila prednosti in šibke točke sektorja kulturne dediščine ter potrebo po pospešitvi njegove digitalne preobrazbe, da bi čim bolje izkoristili priložnosti, ki se ponujajo. Številne kulturne ustanove so utrpele veliko finančno izgubo ali pa so morale zapreti svoja vrata. Vendar je kljub finančnim izzivom, ki jih je povzročila pandemija, mnogim uspelo obdržati ali celo razširiti svoje občinstvo s povečanjem obsega digitalnih storitev (npr. povezovanje z občinstvom, dajanje zbirk na voljo, ponujanje digitalnih orodij), s čimer so znova dokazale svojo veliko vrednost za družbo in evropsko gospodarstvo.

| (4) | Kulturna dediščina ni le ključen element pri oblikovanju evropske identitete, ki temelji na skupnih vrednotah, temveč tudi pomembno prispeva k evropskemu gospodarstvu, saj spodbuja inovacije, ustvarjalnost in gospodarsko rast. Kulturni turizem na primer predstavlja do 40 % vsega turizma v Evropi (2), kulturna dediščina pa je njegov bistven del. Napredna digitalizacija predmetov kulturne dediščine in ponovna uporaba takšnih vsebin lahko ustvarita nova delovna mesta ne le v sektorju kulturne dediščine, temveč tudi v drugih kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, vključno na primer z industrijo videoiger in filmsko industrijo. Kulturni in ustvarjalni sektorji prispevajo 3,95 % dodane vrednosti EU (477 milijard EUR), zaposlujejo 8,02 milijona ljudi in vključujejo 1,2 milijona podjetij, od tega 99,9 % malih in srednjih podjetij (3). |
| --- | --- |

(4)

Kulturna dediščina ni le ključen element pri oblikovanju evropske identitete, ki temelji na skupnih vrednotah, temveč tudi pomembno prispeva k evropskemu gospodarstvu, saj spodbuja inovacije, ustvarjalnost in gospodarsko rast. Kulturni turizem na primer predstavlja do 40 % vsega turizma v Evropi (2), kulturna dediščina pa je njegov bistven del. Napredna digitalizacija predmetov kulturne dediščine in ponovna uporaba takšnih vsebin lahko ustvarita nova delovna mesta ne le v sektorju kulturne dediščine, temveč tudi v drugih kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, vključno na primer z industrijo videoiger in filmsko industrijo. Kulturni in ustvarjalni sektorji prispevajo 3,95 % dodane vrednosti EU (477 milijard EUR), zaposlujejo 8,02 milijona ljudi in vključujejo 1,2 milijona podjetij, od tega 99,9 % malih in srednjih podjetij (3).

| (5) | V oceni (4) Priporočila Komisije o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva ter njegovi digitalni hrambi (2011/711/EU) je bilo ugotovljeno, da je več izzivov, s katerimi se je sektor kulturne dediščine soočal pred desetimi leti, še vedno prisotnih, npr. nujna potreba po varovanju in ohranjanju evropske kulturne dediščine, zlasti ogrožene kulturne dediščine. Vendar je bilo v oceni ugotovljeno tudi, da se je področje kulturne dediščine v zadnjih letih bistveno spremenilo, pri čemer so se pojavile nove potrebe, predvsem pa nove priložnosti, ki bi lahko dodatno povečale prispevek kulturne dediščine k evropskemu gospodarstvu. Zato je treba zagotoviti odziv politike, ki bo ustrezal tem novim potrebam in pričakovanjem sektorja kulturne dediščine, kulturnih in ustvarjalnih sektorjev ter družbe na splošno. |
| --- | --- |

(5)

V oceni (4) Priporočila Komisije o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva ter njegovi digitalni hrambi (2011/711/EU) je bilo ugotovljeno, da je več izzivov, s katerimi se je sektor kulturne dediščine soočal pred desetimi leti, še vedno prisotnih, npr. nujna potreba po varovanju in ohranjanju evropske kulturne dediščine, zlasti ogrožene kulturne dediščine. Vendar je bilo v oceni ugotovljeno tudi, da se je področje kulturne dediščine v zadnjih letih bistveno spremenilo, pri čemer so se pojavile nove potrebe, predvsem pa nove priložnosti, ki bi lahko dodatno povečale prispevek kulturne dediščine k evropskemu gospodarstvu. Zato je treba zagotoviti odziv politike, ki bo ustrezal tem novim potrebam in pričakovanjem sektorja kulturne dediščine, kulturnih in ustvarjalnih sektorjev ter družbe na splošno.

| (6) | To priporočilo spodbuja države članice, naj vzpostavijo ustrezne okvire za izboljšanje okrevanja in preoblikovanja sektorja kulturne dediščine ter podprejo ustanove za varstvo kulturne dediščine, da bi v prihodnosti postale bolj opolnomočene in odpornejše. To bo privedlo do kakovostnejše digitalizacije, ponovne uporabe in digitalne hrambe po vsej EU ter imelo učinke prelivanja v druge ključne sektorje evropskega gospodarstva, kot so turizem, raziskave ter drugi kulturni in ustvarjalni sektorji. |
| --- | --- |

(6)

To priporočilo spodbuja države članice, naj vzpostavijo ustrezne okvire za izboljšanje okrevanja in preoblikovanja sektorja kulturne dediščine ter podprejo ustanove za varstvo kulturne dediščine, da bi v prihodnosti postale bolj opolnomočene in odpornejše. To bo privedlo do kakovostnejše digitalizacije, ponovne uporabe in digitalne hrambe po vsej EU ter imelo učinke prelivanja v druge ključne sektorje evropskega gospodarstva, kot so turizem, raziskave ter drugi kulturni in ustvarjalni sektorji.

| (7) | Države članice imajo različne pristope h kulturni dediščini, ki v različnem obsegu obravnavajo posebne značilnosti in potrebe ustanov za varstvo kulturne dediščine. Celovita digitalna strategija za sektor kulturne dediščine, ki bi vzpostavila jasno in konkretno vizijo ter najprimernejši način za njeno izvajanje, bi zagotovila učinkovitejši odziv politike in okrepila sektor. Da bi dosegle učinkovito digitalno preobrazbo ter vzpostavile zaupanje in tesno sodelovanje, bi morale države članice v pripravo strategije vključiti vse ustrezne deležnike. |
| --- | --- |

(7)

Države članice imajo različne pristope h kulturni dediščini, ki v različnem obsegu obravnavajo posebne značilnosti in potrebe ustanov za varstvo kulturne dediščine. Celovita digitalna strategija za sektor kulturne dediščine, ki bi vzpostavila jasno in konkretno vizijo ter najprimernejši način za njeno izvajanje, bi zagotovila učinkovitejši odziv politike in okrepila sektor. Da bi dosegle učinkovito digitalno preobrazbo ter vzpostavile zaupanje in tesno sodelovanje, bi morale države članice v pripravo strategije vključiti vse ustrezne deležnike.

| (8) | Razvoj naprednih digitalnih tehnologij, kot so 3D tehnologije, umetna inteligenca, strojno učenje, računalništvo v oblaku, podatkovne tehnologije, virtualna resničnost in razširjena resničnost, je prinesel povsem nove možnosti za digitalizacijo, spletni dostop in digitalno hrambo. Napredne digitalne tehnologije prispevajo k učinkovitejšim postopkom (npr. avtomatizirano ustvarjanje metapodatkov, pridobivanje znanja, samodejno prevajanje, prepoznavanje besedil s sistemi optičnega prepoznavanja znakov) in kakovostnejšim vsebinam. Omogočajo inovativne oblike umetniškega ustvarjanja, hkrati pa odpirajo nove načine digitalnega vključevanja v kulturne vsebine in njihove uporabe prek sourejanja, sooblikovanja in črpanja iz množic, kar krepi udeležbo javnosti. Umetna inteligenca, verige podatkovnih blokov in druge napredne tehnologije se lahko preučijo tudi za uporabo pri samodejnem prepoznavanju kulturnih dobrin, s katerimi se nedovoljeno trguje. Uvajanje tovrstnih naprednih tehnologij pomembno vpliva na okrevanje in rast v Evropi po pandemiji COVID-19, zato bi ga morale države članice podpreti s sprejetjem ustreznih ukrepov. |
| --- | --- |

(8)

Razvoj naprednih digitalnih tehnologij, kot so 3D tehnologije, umetna inteligenca, strojno učenje, računalništvo v oblaku, podatkovne tehnologije, virtualna resničnost in razširjena resničnost, je prinesel povsem nove možnosti za digitalizacijo, spletni dostop in digitalno hrambo. Napredne digitalne tehnologije prispevajo k učinkovitejšim postopkom (npr. avtomatizirano ustvarjanje metapodatkov, pridobivanje znanja, samodejno prevajanje, prepoznavanje besedil s sistemi optičnega prepoznavanja znakov) in kakovostnejšim vsebinam. Omogočajo inovativne oblike umetniškega ustvarjanja, hkrati pa odpirajo nove načine digitalnega vključevanja v kulturne vsebine in njihove uporabe prek sourejanja, sooblikovanja in črpanja iz množic, kar krepi udeležbo javnosti. Umetna inteligenca, verige podatkovnih blokov in druge napredne tehnologije se lahko preučijo tudi za uporabo pri samodejnem prepoznavanju kulturnih dobrin, s katerimi se nedovoljeno trguje. Uvajanje tovrstnih naprednih tehnologij pomembno vpliva na okrevanje in rast v Evropi po pandemiji COVID-19, zato bi ga morale države članice podpreti s sprejetjem ustreznih ukrepov.

| (9) | Poleg tega bi morale države članice in ustanove za varstvo kulturne dediščine izkoristiti povsem nove priložnosti, ki jih ponujajo napredne digitalne tehnologije, da bi spodbudile podnebne ukrepe in podprle prehod na bolj zeleno in trajnostno gospodarstvo EU, kot je določeno v evropskem zelenem dogovoru (5). Predmeti kulturne dediščine, digitalizirani v 3D obliki, so lahko na primer vir ustreznega znanja o učinkih, prilagajanju in odpornosti, povezanih s podnebjem (npr. 3D tehnologije omogočajo nedestruktivno analizo predmetov kulturne dediščine, vizualizacijo škode in zagotavljanje informacij v zvezi z restavriranjem, konservacijo itd.). Podobno so lahko digitalni dvojčki in tehnologije za opazovanje Zemlje ključnega pomena za povečanje odpornosti na podnebne spremembe in podpiranje preventivne konservacije spomenikov, stavb in območij kulturne dediščine. V zvezi s tem je digitalizacija tudi dejavnik, ki podpira strokovnjake pri boju proti okoljski kriminaliteti na posameznih območjih. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega bi morale države članice in ustanove za varstvo kulturne dediščine izkoristiti povsem nove priložnosti, ki jih ponujajo napredne digitalne tehnologije, da bi spodbudile podnebne ukrepe in podprle prehod na bolj zeleno in trajnostno gospodarstvo EU, kot je določeno v evropskem zelenem dogovoru (5). Predmeti kulturne dediščine, digitalizirani v 3D obliki, so lahko na primer vir ustreznega znanja o učinkih, prilagajanju in odpornosti, povezanih s podnebjem (npr. 3D tehnologije omogočajo nedestruktivno analizo predmetov kulturne dediščine, vizualizacijo škode in zagotavljanje informacij v zvezi z restavriranjem, konservacijo itd.). Podobno so lahko digitalni dvojčki in tehnologije za opazovanje Zemlje ključnega pomena za povečanje odpornosti na podnebne spremembe in podpiranje preventivne konservacije spomenikov, stavb in območij kulturne dediščine. V zvezi s tem je digitalizacija tudi dejavnik, ki podpira strokovnjake pri boju proti okoljski kriminaliteti na posameznih območjih.

| (10) | Pomembno je, da si države članice še naprej prizadevajo digitalizirati (6) in digitalno ohraniti predmete kulturne dediščine. Določitev posebnih ciljev za digitalizacijo in hrambo na podlagi ocene potreb ter jasnih in objektivnih meril bi omogočila doseganje konkretnih in merljivih rezultatov. To bi bilo pomembno predvsem za ogroženo kulturno dediščino. V takih primerih je lahko 3D digitalizacija z najvišjo stopnjo podrobnosti celo nujna, na primer za namene konservacije in restavriranja. A tudi v primerih, ko je tveganje za poškodovanje ali uničenje majhno, bi morala biti prednostna naloga, saj imajo digitalizirani predmeti kulturne dediščine velik potencial za ponovno uporabo, na primer za inovativne izkušnje in trajnostni turizem, kar lahko prispeva k splošnemu okrevanju in odpornosti gospodarstva v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora. Poleg tega bi morale države članice okrepiti svoja prizadevanja v zvezi z manj digitaliziranimi področji, kot so stavbe, spomeniki in območja, ter nesnovno kulturno dediščino. |
| --- | --- |

(10)

Pomembno je, da si države članice še naprej prizadevajo digitalizirati (6) in digitalno ohraniti predmete kulturne dediščine. Določitev posebnih ciljev za digitalizacijo in hrambo na podlagi ocene potreb ter jasnih in objektivnih meril bi omogočila doseganje konkretnih in merljivih rezultatov. To bi bilo pomembno predvsem za ogroženo kulturno dediščino. V takih primerih je lahko 3D digitalizacija z najvišjo stopnjo podrobnosti celo nujna, na primer za namene konservacije in restavriranja. A tudi v primerih, ko je tveganje za poškodovanje ali uničenje majhno, bi morala biti prednostna naloga, saj imajo digitalizirani predmeti kulturne dediščine velik potencial za ponovno uporabo, na primer za inovativne izkušnje in trajnostni turizem, kar lahko prispeva k splošnemu okrevanju in odpornosti gospodarstva v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora. Poleg tega bi morale države članice okrepiti svoja prizadevanja v zvezi z manj digitaliziranimi področji, kot so stavbe, spomeniki in območja, ter nesnovno kulturno dediščino.

| (11) | Poleg hrambe in restavriranja lahko 3D tehnologije ustanovam za varstvo kulturne dediščine zagotovijo tudi več priložnosti, da dosežejo širše občinstvo z bolj potopitvenimi izkušnjami, ki vključujejo virtualni obisk krajev, ki so običajno nedostopni (npr. pod vodo) ali začasno zaprti, ali da dosežejo slepe in slabovidne osebe, na primer z dostopnimi tipnimi izkušnjami. Zato bi se s posebnim poudarkom na 3D digitalizaciji ogrožene kulturne dediščine ter najbolj obiskanih spomenikov, stavb in območij s področja kulture in kulturne dediščine povečala vrednost in potencial kulturne dediščine. To bi bilo tudi v skladu z izjavo o sodelovanju pri spodbujanju digitalizacije kulturne dediščine iz aprila 2019 (7), v kateri so se države članice dogovorile, da bodo okrepile prizadevanja in se skupaj trudile za napredek v okviru stebra vseevropske pobude za 3D digitalizacijo predmetov, spomenikov in območij kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(11)

Poleg hrambe in restavriranja lahko 3D tehnologije ustanovam za varstvo kulturne dediščine zagotovijo tudi več priložnosti, da dosežejo širše občinstvo z bolj potopitvenimi izkušnjami, ki vključujejo virtualni obisk krajev, ki so običajno nedostopni (npr. pod vodo) ali začasno zaprti, ali da dosežejo slepe in slabovidne osebe, na primer z dostopnimi tipnimi izkušnjami. Zato bi se s posebnim poudarkom na 3D digitalizaciji ogrožene kulturne dediščine ter najbolj obiskanih spomenikov, stavb in območij s področja kulture in kulturne dediščine povečala vrednost in potencial kulturne dediščine. To bi bilo tudi v skladu z izjavo o sodelovanju pri spodbujanju digitalizacije kulturne dediščine iz aprila 2019 (7), v kateri so se države članice dogovorile, da bodo okrepile prizadevanja in se skupaj trudile za napredek v okviru stebra vseevropske pobude za 3D digitalizacijo predmetov, spomenikov in območij kulturne dediščine.

| (12) | Vendar digitalizacija sama po sebi ne vključuje digitalne hrambe. Da bi dolgoročno zagotovile dostop do digitaliziranega gradiva, morajo države članice skrbno načrtovati in izvesti digitalno hrambo svojega gradiva, ob upoštevanju vseh ustreznih dolgoročnih finančnih, organizacijskih in tehničnih izzivov. Cilji digitalne hrambe lahko vključujejo ne le predmete kulturne dediščine, za katere velja, da imajo prednost pri digitalizaciji (npr. ogroženi predmeti kulturne dediščine, najpogosteje obiskani spomeniki in območja ali premalo digitalizirana področja), temveč tudi predhodno digitalizirano gradivo. |
| --- | --- |

(12)

Vendar digitalizacija sama po sebi ne vključuje digitalne hrambe. Da bi dolgoročno zagotovile dostop do digitaliziranega gradiva, morajo države članice skrbno načrtovati in izvesti digitalno hrambo svojega gradiva, ob upoštevanju vseh ustreznih dolgoročnih finančnih, organizacijskih in tehničnih izzivov. Cilji digitalne hrambe lahko vključujejo ne le predmete kulturne dediščine, za katere velja, da imajo prednost pri digitalizaciji (npr. ogroženi predmeti kulturne dediščine, najpogosteje obiskani spomeniki in območja ali premalo digitalizirana področja), temveč tudi predhodno digitalizirano gradivo.

| (13) | Sedanji finančni okvir državam članicam zagotavlja priložnosti brez primere za uporabo različnih tokov financiranja, da bi znatno spodbudile digitalizacijo in hrambo ter močno povečale zmogljivosti v sektorju kulturne dediščine. Države članice bi morale povečati ozaveščenost akterjev v sektorju o možnostih financiranja, ki jih ponujajo program za digitalno Evropo, Obzorje Evropa (8), sredstva kohezijske politike (9), REACT-EU (10), instrument za tehnično podporo (11) ter mehanizem za okrevanje in odpornost (12) za podporo naložbam, potrebnim za okrevanje sektorja in njegovo digitalno preobrazbo, povečanje dostopnosti kulture ter pozitiven učinek na lokalne skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Sedanji finančni okvir državam članicam zagotavlja priložnosti brez primere za uporabo različnih tokov financiranja, da bi znatno spodbudile digitalizacijo in hrambo ter močno povečale zmogljivosti v sektorju kulturne dediščine. Države članice bi morale povečati ozaveščenost akterjev v sektorju o možnostih financiranja, ki jih ponujajo program za digitalno Evropo, Obzorje Evropa (8), sredstva kohezijske politike (9), REACT-EU (10), instrument za tehnično podporo (11) ter mehanizem za okrevanje in odpornost (12) za podporo naložbam, potrebnim za okrevanje sektorja in njegovo digitalno preobrazbo, povečanje dostopnosti kulture ter pozitiven učinek na lokalne skupnosti.

| (14) | Za digitalizacijo evropske kulturne dediščine so potrebna znatna finančna sredstva. Ustanove za varstvo kulturne dediščine sodelujejo z zasebnimi akterji, da bi si delile finančno breme in hkrati pospešile javni dostop do kulturne dediščine. Vendar številni od teh dogovorov o sodelovanju podeljujejo izključne pravice zasebnim partnerjem. Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta (13) določa nabor minimalnih pravil za ponovno uporabo in praktične ureditve za lažjo ponovno uporabo obstoječih dokumentov, ki jih hranijo organi javnega sektorja držav članic. Zlasti zahteva, da ustanove za varstvo kulturne dediščine, ki spadajo na njeno področje uporabe (npr. muzeji, arhivi, knjižnice), ravnajo v skladu s posebnimi določbami o izključnih ureditvah, kot je določeno v členu 12 Direktive. Da bi vsem omogočili pravičen in nediskriminatoren dostop do predmetov kulturne dediščine, bi si morale ustanove za varstvo kulturne dediščine, ki sodelujejo z zasebnim sektorjem, vključno s tistimi, ki ne spadajo na področje uporabe navedene direktive, prizadevati za uporabo načel iz navedenega člena 12. |
| --- | --- |

(14)

Za digitalizacijo evropske kulturne dediščine so potrebna znatna finančna sredstva. Ustanove za varstvo kulturne dediščine sodelujejo z zasebnimi akterji, da bi si delile finančno breme in hkrati pospešile javni dostop do kulturne dediščine. Vendar številni od teh dogovorov o sodelovanju podeljujejo izključne pravice zasebnim partnerjem. Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta (13) določa nabor minimalnih pravil za ponovno uporabo in praktične ureditve za lažjo ponovno uporabo obstoječih dokumentov, ki jih hranijo organi javnega sektorja držav članic. Zlasti zahteva, da ustanove za varstvo kulturne dediščine, ki spadajo na njeno področje uporabe (npr. muzeji, arhivi, knjižnice), ravnajo v skladu s posebnimi določbami o izključnih ureditvah, kot je določeno v členu 12 Direktive. Da bi vsem omogočili pravičen in nediskriminatoren dostop do predmetov kulturne dediščine, bi si morale ustanove za varstvo kulturne dediščine, ki sodelujejo z zasebnim sektorjem, vključno s tistimi, ki ne spadajo na področje uporabe navedene direktive, prizadevati za uporabo načel iz navedenega člena 12.

| (15) | Kot je poudarjeno v programu znanj in spretnosti za Evropo (14), je pandemija COVID-19 povečala že obstoječo vrzel v digitalnih znanjih in spretnostih, obenem pa se pojavljajo nove neenakosti, saj številni strokovnjaki nimajo zahtevane ravni digitalnih znanj in spretnosti, ki je potrebna na delovnem mestu. To velja tudi za sektor kulturne dediščine, kjer imajo zaradi digitalnega razkoraka zlasti majhne ustanove (npr. muzeji) velike težave pri uporabi naprednih tehnologij, kot so 3D tehnologije ali umetna inteligenca. Zato bi morale države članice v skladu s programom znanj in spretnosti za Evropo in njegovo prvo vodilno pobudo, tj. paktom za znanja in spretnosti, ter v podporo akcijskemu načrtu za evropski steber socialnih pravic (15) določiti posebne cilje v zvezi z izpopolnjevanjem ali preusposabljanjem strokovnjakov s področja kulturne dediščine. Poleg tega in na podlagi okvirnega zavezništva za kulturno dediščino (CHARTER) kulturni in ustvarjalni sektor kot eden od 14 ekosistemov, opredeljenih v strategiji enotnega trga, trenutno gradi obsežno partnerstvo za razvoj znanj in spretnosti, ki bi se moralo pridružiti paktu za znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

(15)

Kot je poudarjeno v programu znanj in spretnosti za Evropo (14), je pandemija COVID-19 povečala že obstoječo vrzel v digitalnih znanjih in spretnostih, obenem pa se pojavljajo nove neenakosti, saj številni strokovnjaki nimajo zahtevane ravni digitalnih znanj in spretnosti, ki je potrebna na delovnem mestu. To velja tudi za sektor kulturne dediščine, kjer imajo zaradi digitalnega razkoraka zlasti majhne ustanove (npr. muzeji) velike težave pri uporabi naprednih tehnologij, kot so 3D tehnologije ali umetna inteligenca. Zato bi morale države članice v skladu s programom znanj in spretnosti za Evropo in njegovo prvo vodilno pobudo, tj. paktom za znanja in spretnosti, ter v podporo akcijskemu načrtu za evropski steber socialnih pravic (15) določiti posebne cilje v zvezi z izpopolnjevanjem ali preusposabljanjem strokovnjakov s področja kulturne dediščine. Poleg tega in na podlagi okvirnega zavezništva za kulturno dediščino (CHARTER) kulturni in ustvarjalni sektor kot eden od 14 ekosistemov, opredeljenih v strategiji enotnega trga, trenutno gradi obsežno partnerstvo za razvoj znanj in spretnosti, ki bi se moralo pridružiti paktu za znanja in spretnosti.

| (16) | Ustanove za varstvo kulturne dediščine se pri digitalizaciji kulturne dediščine in njenem dajanju na voljo srečujejo z različnimi ovirami, povezanimi z avtorskimi pravicami, kot so stroški, povezani s pridobivanjem pravic, nezadostno strokovno znanje o avtorskih pravicah med strokovnjaki za kulturno dediščino ter omejitve pri čezmejnem sodelovanju med ustanovami. Zato so bili na ravni EU sprejeti posebni ukrepi za reševanje teh izzivov. Direktiva (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta (16) o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu na primer vsebuje različne določbe za posodobitev okvira za avtorske pravice, ki ureja delovanje ustanov za varstvo kulturne dediščine v digitalnem okolju. Ena najpomembnejših sprememb, ki jih uvaja navedena direktiva, je jasen okvir za digitalizacijo in razširjanje razprodanih del, ki jih imajo ustanove za varstvo kulturne dediščine v svojih zbirkah. Direktiva poleg tega uvaja harmonizirane in obvezne izjeme za izdelavo kopij za hrambo s strani ustanov za varstvo kulturne dediščine ter za besedilno in podatkovno rudarjenje za znanstvene raziskave. Direktiva pojasnjuje tudi status del vizualne umetnosti v javni domeni za povečanje pravne varnosti. Nova pravila o avtorskih pravicah bodo ustanovam za varstvo kulturne dediščine zlasti olajšala izvajanje njihovega osrednjega poslanstva v javnem interesu, saj bodo okrepila ohranjanje in razpoložljivost kulturne dediščine ter znatno olajšala uporabo del, ki niso več komercialno razpoložljiva, v korist evropske kulture in vseh državljanov. Države članice morajo zato zagotoviti učinkovito izvajanje in uporabo zakonodaje EU o avtorskih pravicah, da bodo lahko ustanove za varstvo kulturne dediščine v celoti izkoristile okvir za avtorske pravice, kot je bil posodobljen zlasti z Direktivo (EU) 2019/790. |
| --- | --- |

(16)

Ustanove za varstvo kulturne dediščine se pri digitalizaciji kulturne dediščine in njenem dajanju na voljo srečujejo z različnimi ovirami, povezanimi z avtorskimi pravicami, kot so stroški, povezani s pridobivanjem pravic, nezadostno strokovno znanje o avtorskih pravicah med strokovnjaki za kulturno dediščino ter omejitve pri čezmejnem sodelovanju med ustanovami. Zato so bili na ravni EU sprejeti posebni ukrepi za reševanje teh izzivov. Direktiva (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta (16) o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu na primer vsebuje različne določbe za posodobitev okvira za avtorske pravice, ki ureja delovanje ustanov za varstvo kulturne dediščine v digitalnem okolju. Ena najpomembnejših sprememb, ki jih uvaja navedena direktiva, je jasen okvir za digitalizacijo in razširjanje razprodanih del, ki jih imajo ustanove za varstvo kulturne dediščine v svojih zbirkah. Direktiva poleg tega uvaja harmonizirane in obvezne izjeme za izdelavo kopij za hrambo s strani ustanov za varstvo kulturne dediščine ter za besedilno in podatkovno rudarjenje za znanstvene raziskave. Direktiva pojasnjuje tudi status del vizualne umetnosti v javni domeni za povečanje pravne varnosti. Nova pravila o avtorskih pravicah bodo ustanovam za varstvo kulturne dediščine zlasti olajšala izvajanje njihovega osrednjega poslanstva v javnem interesu, saj bodo okrepila ohranjanje in razpoložljivost kulturne dediščine ter znatno olajšala uporabo del, ki niso več komercialno razpoložljiva, v korist evropske kulture in vseh državljanov. Države članice morajo zato zagotoviti učinkovito izvajanje in uporabo zakonodaje EU o avtorskih pravicah, da bodo lahko ustanove za varstvo kulturne dediščine v celoti izkoristile okvir za avtorske pravice, kot je bil posodobljen zlasti z Direktivo (EU) 2019/790.

| (17) | Europeana (17) je bila ključna za krepitev dejavnosti čezmejnega sodelovanja in standardizacije v EU in zunaj nje. Njeni standardizirani okviri za izmenjavo digitalnih vsebin in metapodatkov na spletu, zlasti podatkovni model Europeane (18), izjave o pravicah (19) in okvir Europeane za objavo (20), se množično uporabljajo v sektorju kulturne dediščine v Evropi in na mednarodni ravni. Podatkovni model Europeane na primer omogoča standardiziran prikaz podatkov, ki jih Europeani posredujejo ustanove za varstvo kulturne dediščine z različnih področij v različnih oblikah. Okvir RightsStatements.org zagotavlja nabor standardiziranih izjav o pravicah, ki jih lahko ustanove za varstvo kulturne dediščine uporabijo za obveščanje javnosti o statusu digitalnih vsebin, kar zadeva avtorske pravice in ponovno uporabo. Vendar prizadevanja za interoperabilnost ostajajo potrebna z vidika formatov in standardov za digitalne vsebine in metapodatke, kot velja v primeru 3D tehnologij ali uporabe kontekstualnih entitet in normativnih datotek za semantično interoperabilnost. V izjavi o sodelovanju pri spodbujanju digitalizacije kulturne dediščine iz aprila 2019 so se države članice dogovorile, da bodo okrepile svoja prizadevanja za nadaljnji razvoj in spodbujanje standardov in okvirov interoperabilnosti v pobudah za digitalizacijo. Države članice in ustanove za varstvo kulturne dediščine bi zato morale okrepiti svoja prizadevanja za podpiranje ali upoštevanje ustreznih standardov in okvirov, da bi pospešile souporabo in ponovno uporabo podatkov. |
| --- | --- |

(17)

Europeana (17) je bila ključna za krepitev dejavnosti čezmejnega sodelovanja in standardizacije v EU in zunaj nje. Njeni standardizirani okviri za izmenjavo digitalnih vsebin in metapodatkov na spletu, zlasti podatkovni model Europeane (18), izjave o pravicah (19) in okvir Europeane za objavo (20), se množično uporabljajo v sektorju kulturne dediščine v Evropi in na mednarodni ravni. Podatkovni model Europeane na primer omogoča standardiziran prikaz podatkov, ki jih Europeani posredujejo ustanove za varstvo kulturne dediščine z različnih področij v različnih oblikah. Okvir RightsStatements.org zagotavlja nabor standardiziranih izjav o pravicah, ki jih lahko ustanove za varstvo kulturne dediščine uporabijo za obveščanje javnosti o statusu digitalnih vsebin, kar zadeva avtorske pravice in ponovno uporabo. Vendar prizadevanja za interoperabilnost ostajajo potrebna z vidika formatov in standardov za digitalne vsebine in metapodatke, kot velja v primeru 3D tehnologij ali uporabe kontekstualnih entitet in normativnih datotek za semantično interoperabilnost. V izjavi o sodelovanju pri spodbujanju digitalizacije kulturne dediščine iz aprila 2019 so se države članice dogovorile, da bodo okrepile svoja prizadevanja za nadaljnji razvoj in spodbujanje standardov in okvirov interoperabilnosti v pobudah za digitalizacijo. Države članice in ustanove za varstvo kulturne dediščine bi zato morale okrepiti svoja prizadevanja za podpiranje ali upoštevanje ustreznih standardov in okvirov, da bi pospešile souporabo in ponovno uporabo podatkov.

| (18) | Vzpostavitev skupnega evropskega podatkovnega prostora za kulturno dediščino bo ustanovam za varstvo kulturne dediščine omogočila, da se v skladu z evropsko strategijo za podatke razvijajo na ravni enotnega trga (21). Spodbujala bo ponovno uporabo vsebin in ustvarjalnost v različnih sektorjih, kar bo koristilo celotnemu gospodarstvu in družbi. Predvsem pa bo zagotovila visokokakovostne vsebine ter učinkovit, zaupanja vreden in enostaven dostop do predmetov evropske kulturne dediščine v digitalni obliki. Okrepila bo nadaljnje sodelovanje, partnerstva in povezovanje z omrežjem partnerjev za podatke (npr. muzeji, galerije, knjižnice, arhivi po vsej Evropi), združevalci in strokovnjaki s področja digitalne kulturne dediščine. Podatkovni prostor bo temeljil na sedanji strategiji za Europeano za obdobje 2020–2025 (22), katere cilj je opolnomočiti ustanove za varstvo kulturne dediščine pri njihovi digitalni preobrazbi. |
| --- | --- |

(18)

Vzpostavitev skupnega evropskega podatkovnega prostora za kulturno dediščino bo ustanovam za varstvo kulturne dediščine omogočila, da se v skladu z evropsko strategijo za podatke razvijajo na ravni enotnega trga (21). Spodbujala bo ponovno uporabo vsebin in ustvarjalnost v različnih sektorjih, kar bo koristilo celotnemu gospodarstvu in družbi. Predvsem pa bo zagotovila visokokakovostne vsebine ter učinkovit, zaupanja vreden in enostaven dostop do predmetov evropske kulturne dediščine v digitalni obliki. Okrepila bo nadaljnje sodelovanje, partnerstva in povezovanje z omrežjem partnerjev za podatke (npr. muzeji, galerije, knjižnice, arhivi po vsej Evropi), združevalci in strokovnjaki s področja digitalne kulturne dediščine. Podatkovni prostor bo temeljil na sedanji strategiji za Europeano za obdobje 2020–2025 (22), katere cilj je opolnomočiti ustanove za varstvo kulturne dediščine pri njihovi digitalni preobrazbi.

| (19) | Europeana trenutno omogoča dostop do 52 milijonov predmetov kulturne dediščine, od katerih jih je 45 % mogoče ponovno uporabiti v različnih sektorjih. Slike in besedila predstavljajo 97,5 % gradiva, le 2,47 % gradiva pa so avdiovizualne vsebine in 0,03 % gradiva 3D predmeti. Večji prispevek visokokakovostnega digitaliziranega gradiva, npr. v 3D obliki, bi okrepil inovacije in ustvarjanje na podlagi uporabe in ponovne uporabe digitaliziranih predmetov kulturne dediščine na različnih ključnih področjih (npr. izobraževanje, pametna mesta in okoljsko modeliranje, trajnostni turizem ter kulturni in ustvarjalni sektorji). Z zagotovitvijo dodatnih 40 milijonov visokokakovostnih, digitaliziranih in raznolikih vrst predmetov kulturne dediščine prek podatkovnega prostora bi se povečal nabor gradiva, ki je na voljo na spletu, hkrati pa bi se še dodatno promovirala naša evropska kulturna dediščina. To povečanje bi tudi omogočilo okrepljeno ponovno uporabo ter s tem morebitne nove storitve in aplikacije. Pomembno je, da ustanove za varstvo kulturne dediščine ob podpori držav članic znatno prispevajo k podatkovnemu prostoru. |
| --- | --- |

(19)

Europeana trenutno omogoča dostop do 52 milijonov predmetov kulturne dediščine, od katerih jih je 45 % mogoče ponovno uporabiti v različnih sektorjih. Slike in besedila predstavljajo 97,5 % gradiva, le 2,47 % gradiva pa so avdiovizualne vsebine in 0,03 % gradiva 3D predmeti. Večji prispevek visokokakovostnega digitaliziranega gradiva, npr. v 3D obliki, bi okrepil inovacije in ustvarjanje na podlagi uporabe in ponovne uporabe digitaliziranih predmetov kulturne dediščine na različnih ključnih področjih (npr. izobraževanje, pametna mesta in okoljsko modeliranje, trajnostni turizem ter kulturni in ustvarjalni sektorji). Z zagotovitvijo dodatnih 40 milijonov visokokakovostnih, digitaliziranih in raznolikih vrst predmetov kulturne dediščine prek podatkovnega prostora bi se povečal nabor gradiva, ki je na voljo na spletu, hkrati pa bi se še dodatno promovirala naša evropska kulturna dediščina. To povečanje bi tudi omogočilo okrepljeno ponovno uporabo ter s tem morebitne nove storitve in aplikacije. Pomembno je, da ustanove za varstvo kulturne dediščine ob podpori držav članic znatno prispevajo k podatkovnemu prostoru.

| (20) | Nacionalni in področni ali tematski združevalci imajo ključno vlogo na področju kulturne dediščine, saj na nacionalni in evropski ravni gradijo mostove med različnimi akterji v sektorju kulturne dediščine in širše. Nacionalni združevalci na primer združujejo in bogatijo vsebine za Europeano, omogočajo dostop do predmetov kulturne dediščine svoje države in jih promovirajo ter zbirajo dragocene vire in znanje za sektor kulturne dediščine na enem mestu. Čeprav ima večina združevalcev v EU uradni mandat za svoje dejavnosti, pa ga številni drugi še vedno potrebujejo in imajo težave pri zagotavljanju zadostnih in trajnostnih virov ali organizacijske podpore. Države članice bi morale ta izziv obravnavati s krepitvijo vloge združevalcev, zagotavljanjem ustrezne podpore in spodbujanjem njihovega prispevka k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru za kulturno dediščino. |
| --- | --- |

(20)

Nacionalni in področni ali tematski združevalci imajo ključno vlogo na področju kulturne dediščine, saj na nacionalni in evropski ravni gradijo mostove med različnimi akterji v sektorju kulturne dediščine in širše. Nacionalni združevalci na primer združujejo in bogatijo vsebine za Europeano, omogočajo dostop do predmetov kulturne dediščine svoje države in jih promovirajo ter zbirajo dragocene vire in znanje za sektor kulturne dediščine na enem mestu. Čeprav ima večina združevalcev v EU uradni mandat za svoje dejavnosti, pa ga številni drugi še vedno potrebujejo in imajo težave pri zagotavljanju zadostnih in trajnostnih virov ali organizacijske podpore. Države članice bi morale ta izziv obravnavati s krepitvijo vloge združevalcev, zagotavljanjem ustrezne podpore in spodbujanjem njihovega prispevka k skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru za kulturno dediščino.

| (21) | Za pričakovano povečanje števila in kompleksnosti digitalnega gradiva bodo potrebne varne, odporne, učinkovite in trajnostne rešitve v oblaku za obdelavo teh naborov podatkov, dostop do njih in njihovo upravljanje. Zato bo podpora držav članic (23) evropski zvezi infrastrukture in storitev z oblaka na rob ključna za učinkovit dostop do digitaliziranih predmetov kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(21)

Za pričakovano povečanje števila in kompleksnosti digitalnega gradiva bodo potrebne varne, odporne, učinkovite in trajnostne rešitve v oblaku za obdelavo teh naborov podatkov, dostop do njih in njihovo upravljanje. Zato bo podpora držav članic (23) evropski zvezi infrastrukture in storitev z oblaka na rob ključna za učinkovit dostop do digitaliziranih predmetov kulturne dediščine.

| (22) | To priporočilo nadgrajuje in nadomešča Priporočilo 2011/711/EU – |
| --- | --- |

(22)

To priporočilo nadgrajuje in nadomešča Priporočilo 2011/711/EU –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Namen in področje uporabe

| 1. | Namen tega priporočila je utreti pot skupnemu evropskemu podatkovnemu prostoru za kulturno dediščino (v nadaljnjem besedilu: podatkovni prostor), s čimer se ustanovam za varstvo kulturne dediščine pomaga pri pospeševanju prizadevanj za digitalizacijo in hrambo ter izkoriščanju priložnosti, ki jih prinaša digitalna preobrazba. Priporočilo spodbuja države članice k vzpostavitvi ustreznih okvirov za spodbujanje okrevanja in preobrazbe sektorja ter za pomoč ustanovam za varstvo kulturne dediščine, da v prihodnosti postanejo odpornejše. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Priporočilo zajema vse vrste kulturne dediščine (snovno, nesnovno, naravno, izvorno digitalno), vključno z vsemi kategorijami ogrožene kulturne dediščine. |
| --- | --- |

2.

Opredelitev pojmov

| 3. | V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (1) | „predmeti kulturne dediščine“ pomenijo naslednje predmete:






  (a) | snovno kulturno dediščino, kot so spomeniki, arheološka najdišča, zvočno in avdiovizualno gradivo, knjige, revije, časopisi, fotografije, muzejski predmeti, arhivski dokumenti; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(1)

„predmeti kulturne dediščine“ pomenijo naslednje predmete:

(a)

snovno kulturno dediščino, kot so spomeniki, arheološka najdišča, zvočno in avdiovizualno gradivo, knjige, revije, časopisi, fotografije, muzejski predmeti, arhivski dokumenti;

| (b) | nesnovno kulturno dediščino; |
| --- | --- |

(b)

nesnovno kulturno dediščino;

| (c) | naravno dediščino, kot so krajine in naravna območja, kakor je opredeljeno v členu 2 Konvencije o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine (24); |
| --- | --- |

(c)

naravno dediščino, kot so krajine in naravna območja, kakor je opredeljeno v členu 2 Konvencije o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine (24);

| (d) | izvorno digitalno dediščino; |
| --- | --- |

(d)

izvorno digitalno dediščino;

| (2) | „nesnovna kulturna dediščina“ pomeni prakse, predstavitve, izraze, znanja, veščine in z njimi povezane orodja, predmete, izdelke in kulturne prostore, ki jih skupnosti, skupine in v nekaterih primerih tudi posamezniki prepoznavajo kot del svoje kulturne dediščine, v smislu člena 2 Konvencije o varstvu nesnovne kulturne dediščine (25); |
| --- | --- |

(2)

„nesnovna kulturna dediščina“ pomeni prakse, predstavitve, izraze, znanja, veščine in z njimi povezane orodja, predmete, izdelke in kulturne prostore, ki jih skupnosti, skupine in v nekaterih primerih tudi posamezniki prepoznavajo kot del svoje kulturne dediščine, v smislu člena 2 Konvencije o varstvu nesnovne kulturne dediščine (25);

| (3) | „izvorno digitalno“ pomeni gradivo, ustvarjeno v digitalni obliki, kot so digitalna umetnost ali animacije ter virtualni muzeji brez analognega ekvivalenta, ali kulturne vsebine, ustvarjene zunaj ustanov za varstvo kulturne dediščine, na primer na družbenih medijih ali v industriji videoiger; |
| --- | --- |

(3)

„izvorno digitalno“ pomeni gradivo, ustvarjeno v digitalni obliki, kot so digitalna umetnost ali animacije ter virtualni muzeji brez analognega ekvivalenta, ali kulturne vsebine, ustvarjene zunaj ustanov za varstvo kulturne dediščine, na primer na družbenih medijih ali v industriji videoiger;

| (4) | „ustanova za varstvo kulturne dediščine“ pomeni javno dostopno knjižnico ali muzej, arhiv ali ustanovo za filmsko dediščino ali ustanovo za avdio dediščino, kot je opredeljeno v členu 2, točka 3, Direktive (EU) 2019/790; |
| --- | --- |

(4)

„ustanova za varstvo kulturne dediščine“ pomeni javno dostopno knjižnico ali muzej, arhiv ali ustanovo za filmsko dediščino ali ustanovo za avdio dediščino, kot je opredeljeno v členu 2, točka 3, Direktive (EU) 2019/790;

| (5) | „digitalizacija“ pomeni pretvorbo gradiva iz analogne oblike v digitalno; |
| --- | --- |

(5)

„digitalizacija“ pomeni pretvorbo gradiva iz analogne oblike v digitalno;

| (6) | „digitalna preobrazba“ pomeni postopek in rezultat uporabe digitalnih tehnologij za preoblikovanje načina delovanja in zagotavljanja vrednosti organizacije; |
| --- | --- |

(6)

„digitalna preobrazba“ pomeni postopek in rezultat uporabe digitalnih tehnologij za preoblikovanje načina delovanja in zagotavljanja vrednosti organizacije;

| (7) | „digitalna hramba“ pomeni sklop dejavnosti, potrebnih za zagotovitev, da bo v prihodnosti mogoče locirati, prikazovati, uporabljati in razumeti digitalne predmete. |
| --- | --- |

(7)

„digitalna hramba“ pomeni sklop dejavnosti, potrebnih za zagotovitev, da bo v prihodnosti mogoče locirati, prikazovati, uporabljati in razumeti digitalne predmete.

POGLAVJE II

NAPREDNA DIGITALIZACIJA IN DIGITALNA HRAMBA KULTURNE DEDIŠČINE

| 4. | Države članice bi morale zagotoviti in/ali redno posodabljati celovito in v prihodnost usmerjeno digitalno strategijo za kulturno dediščino na ustrezni nacionalni ali regionalni ravni, da bi pospešile digitalno preobrazbo sektorja. Države članice bi morale sodelovati ali se dogovoriti za sodelovanje z vsemi zainteresiranimi deležniki/stranmi, kot so ustanove za varstvo kulturne dediščine in pristojni organi, da bi pripravile digitalno strategijo, in zagotoviti sredstva/podporo za njeno izvajanje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nacionalna strategija bi morala vsebovati ukrepe za podporo ustanovam za varstvo kulturne dediščine pri uvajanju naprednih tehnologij, kot so 3D tehnologije, umetna inteligenca, razširjena resničnost, računalništvo v oblaku, podatkovne tehnologije in verige podatkovnih blokov, da bi zagotovile učinkovitejši postopek digitalizacije in digitalne hrambe ter kakovostnejše vsebine za širši dostop, uporabo in ponovno uporabo. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Digitalna strategija bi morala določiti jasne cilje za digitalizacijo in digitalno hrambo. Ti cilji bi morali temeljiti na objektivnih in jasnih merilih, vključno z:






  (a) | ogroženo kulturno dediščino, |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

ogroženo kulturno dediščino,

| (b) | v živo najbolj obiskanimi kulturnimi spomeniki, stavbami in območji ter spomeniki, stavbami in območji kulturne dediščine ter |
| --- | --- |

(b)

v živo najbolj obiskanimi kulturnimi spomeniki, stavbami in območji ter spomeniki, stavbami in območji kulturne dediščine ter

| (c) | nizko stopnjo digitalizacije za posebne kategorije predmetov kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(c)

nizko stopnjo digitalizacije za posebne kategorije predmetov kulturne dediščine.

Do leta 2030 bi morale države članice digitalizirati v 3D obliki vse spomenike in območja, ki spadajo pod točko (a), in 50 % tistih, ki spadajo pod točko (b).

Do leta 2025 bi morale države članice digitalizirati 40 % skupnih ciljev za leto 2030.

Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da se digitalno ohranijo tudi vsi digitalizirani predmeti kulturne dediščine iz točke 6(a), (b) in (c).

| 7. | Države članice in ustanove za varstvo kulturne dediščine bi morale pri načrtovanju digitalizacije uporabiti celosten pristop. Tak pristop bi moral na primer upoštevati namen digitalizacije, ciljne skupine uporabnikov, najvišjo cenovno dostopno kakovost, digitalno hrambo digitaliziranih predmetov kulturne dediščine, vključno z vidiki, kot so formati, shranjevanje, prihodnje migracije, stalno vzdrževanje ter potrebni dolgoročni finančni in kadrovski viri. Digitalna strategija bi morala nacionalnim ali regionalnim združevalcem zagotoviti jasen in natančno opredeljen mandat za sodelovanje z ustanovami za varstvo kulturne dediščine, da bi prek Europeane in podatkovnega prostora zagotovili razpoložljivost digitaliziranih predmetov kulturne dediščine. Države članice bi morale zlasti okrepiti vlogo združevalcev kot posrednikov med Europeano in ustanovami za varstvo kulturne dediščine ter spodbujati njihov dejavni prispevek k podatkovnemu prostoru. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Države članice bi morale podpirati partnerstva med sektorjem kulturne dediščine in drugimi sektorji, kot so visoko šolstvo ter poklicno izobraževanje in usposabljanje, ustvarjalni sektorji in trajnostni kulturni turizem, da bi spodbudile inovacije za nove storitve in aplikacije. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Države članice bi morale olajšati vključevanje malih in srednjih podjetij, da bi se podprla digitalna preobrazba sektorja kulturne dediščine, zlasti v smeri digitalizacije in inovacij, ki temeljijo na podatkih. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kadar ustanove za varstvo kulturne dediščine sklenejo partnerstva z zasebnim sektorjem, bi morale zagotoviti, da se določijo jasni in pošteni pogoji za ponovno uporabo digitaliziranega gradiva v skladu s pravili o konkurenci in Direktivo (EU) 2019/1024 ter zlasti s pravili o izključnih ureditvah iz člena 12 navedene direktive, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za oceno vrzeli na področju digitalnih znanj in spretnosti v sektorju, da bi lahko ustanove za varstvo kulturne dediščine v celoti izkoristile priložnosti, ki jih ponujajo napredne digitalne tehnologije. Države članice bi morale zlasti določiti ambiciozne cilje, ki jih je treba doseči do leta 2030, za izpopolnjevanje in preusposabljanje strokovnjakov za kulturno dediščino, med drugim na področju upravljanja podatkov in analitike, umetne inteligence, napredne digitalizacije in tehnologij razširjene resničnosti. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Da bi se olajšala digitalna preobrazba ustanov za varstvo kulturne dediščine ter pripomoglo k širšemu dostopu do kulturne dediščine in njeni promociji, se državam članicam priporoča, da v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja sedanji okvir za avtorske pravice, in sicer z:






  (a) | zagotavljanjem pravilnega in učinkovitega izvajanja ustreznih določb EU o avtorskih pravicah, zlasti tistih iz Direktive (EU) 2019/790, |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

zagotavljanjem pravilnega in učinkovitega izvajanja ustreznih določb EU o avtorskih pravicah, zlasti tistih iz Direktive (EU) 2019/790,

| (b) | spremljanjem vseh strani pri učinkoviti praktični uporabi nacionalnih izvedbenih pravil, |
| --- | --- |

(b)

spremljanjem vseh strani pri učinkoviti praktični uporabi nacionalnih izvedbenih pravil,

| (c) | pozornim spremljanjem nacionalnih izvedbenih pravil, da se zagotovi njihova uspešna uporaba, in |
| --- | --- |

(c)

pozornim spremljanjem nacionalnih izvedbenih pravil, da se zagotovi njihova uspešna uporaba, in

| (d) | podpiranjem strokovnjakov za kulturno dediščino pri pridobivanju znanj in spretnosti na področju avtorskih pravic in licenciranja ter zagotavljanjem strokovnega znanja na področju avtorskih pravic. |
| --- | --- |

(d)

podpiranjem strokovnjakov za kulturno dediščino pri pridobivanju znanj in spretnosti na področju avtorskih pravic in licenciranja ter zagotavljanjem strokovnega znanja na področju avtorskih pravic.

| 13. | Da bi poiskale skupne odgovore na skupne izzive na področju napredne digitalizacije in hrambe, izmenjale najboljše prakse ter predstavile in promovirale evropsko kulturo, vrednote in zgodbe o uspehu, bi morale države članice spodbujati čezmejno sodelovanje in partnerstva z ustanovami za varstvo kulturne dediščine na mednarodni ravni, v dopolnjevanju z ukrepi, ki jih spodbujata UNESCO in Svet Evrope. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Države članice bi morale v celoti izkoristiti vse možnosti financiranja na evropski in nacionalni ravni, da bi pospešile prizadevanja za digitalizacijo in hrambo. |
| --- | --- |

14.

POGLAVJE III

VODILNA NAČELA ZA SKUPNI EVROPSKI PODATKOVNI PROSTOR ZA KULTURNO DEDIŠČINO

| 15. | Ustanove za varstvo kulturne dediščine bi morale upoštevati ustrezne standarde in okvire, npr. tiste, ki se uporabljajo v okviru pobude Europeana za izmenjavo digitalnih vsebin in metapodatkov, vključno s podatkovnim modelom Europeane, okvirom RightsStatements.org in okvirom Europeane za objavo, da bi dosegle interoperabilnost na evropski ravni. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za spodbujanje in olajšanje spoštovanja obstoječih in prihodnjih standardov in okvirov ter sodelovati na evropski ravni, da bi jih razširile v okviru podatkovnega prostora. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Države članice bi morale dejavno spodbujati ustanove za varstvo kulturne dediščine, da dajo svoje digitalizirano gradivo na razpolago prek Europeane in tako prispevajo k podatkovnemu prostoru v skladu s standardi in okviri iz točke 15 ter okvirnimi cilji iz Priloge I in Priloge II. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Prispevki ustanov za varstvo kulturne dediščine iz točke 16 bi morali vključevati zlasti 3D digitalizirane predmete kulturne dediščine za promocijo evropskih kulturnih biserov, povečanje možnosti ponovne uporabe na pomembnih področjih, kot so družboslovje in humanistika, trajnostni kulturni turizem ter kulturni in ustvarjalni sektorji, ali pomoč pri prepoznavanju predmetov kulturne dediščine, s katerimi se nedovoljeno trguje. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Države članice bi morale s politikami zagotoviti, da bodo podatki, pridobljeni z javno financiranimi projekti digitalizacije, postali in ostali najdljivi, dostopni, interoperabilni in ponovno uporabni (načela FAIR) prek digitalnih infrastruktur (vključno s podatkovnim prostorom), da bi se pospešila souporaba podatkov. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vsa javna sredstva za prihodnje projekte digitalizacije predmetov kulturne dediščine bi se morala zagotoviti pod pogojem, da bo digitalizirana vsebina dana na voljo v Europeani in podatkovnem prostoru, kot je navedeno v točki 16. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za podporo Europeani in ozaveščanje širše javnosti o njej, zlasti v izobraževalnem sektorju in šolah, tudi s pomočjo izobraževalnega gradiva. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Države članice bi morale izkoristiti evropsko zvezo infrastrukture in storitev z oblaka na rob, da bi povečale shranjevanje in upravljanje digitaliziranih predmetov kulturne dediščine ter dostop do njih. |
| --- | --- |

21.

POGLAVJE IV

SPREMLJANJE IZVAJANJA PRIPOROČILA

Države članice bi morale 24 mesecev po objavi tega priporočila v Uradnem listu Evropske unije in nato vsaki dve leti Komisijo obvestiti o ukrepih, sprejetih kot odziv na priporočilo.

V Bruslju, 10. novembra 2021

Za Komisijo

Thierry BRETON

član Komisije

---

(1)  COM(2021) 118 final.

1

(2)  Poročilo UNWTO o sinergijah med turizmom in kulturo.

2

(3)  SWD(2021) 351 final.

3

(4)  SWD(2021) 15 final.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  Vključno z 2D digitalizacijo.

6

(7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe_sl

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sl/2021_2027/

9

(10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_sl

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_sl

12

(13)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

13

(14)  COM(2020) 274 final.

14

(15)  COM(2021) 102 final.

15

(16)  Direktiva (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

16

(17)  COM(2018) 612 final.

17

(18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation

18

(19)  https://rightsstatements.org/

19

(20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework

20

(21)  COM(2020) 66 final.

21

(22)  https://op.europa.eu/s/pjHV

22

(23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe

23

(24)  UNESCO, Konvencija o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine, Pariz, 16. november 1972.

24

(25)  UNESCO, Konvencija o varstvu nesnovne kulturne dediščine, Pariz, 17. oktober 2003.

25

---

PRILOGA I

Okvirni cilji za prispevek vsebin k Europeani in podatkovnemu prostoru do leta 2030 na državo članico (1)

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število enot na dan 1. februarja 2021 | Število visoko-kakovostnih enot (2) na dan 1. februarja 2021 | Nove visoko-kakovostne enote do leta 2030 | Skupno število enot do leta 2030
  [= A + C] | Skupno število visoko-kakovostnih enot do leta 2030 (3)

  [= B + C] | 3D digitalni predmeti do leta 2030 (4) |
| Avstrija | 2 372 357 | 1 106 942 | 1 002 892 | 3 375 249 | 2 109 834 | 401 157 |
| Belgija | 2 499 646 | 2 247 432 | 1 215 817 | 3 715 463 | 3 463 249 | 486 327 |
| Bolgarija | 94 447 | 62 647 | 329 454 | 423 901 | 392 101 | 131 782 |
| Hrvaška | 67 357 | 5 456 | 235 877 | 303 234 | 241 332 | 94 351 |
| Ciper | 30 959 | 1 858 | 71 466 | 102 425 | 73 324 | 28 586 |
| Češka | 881 263 | 369 602 | 889 329 | 1 770 592 | 1 258 931 | 355 732 |
| Danska | 1 032 422 | 662 712 | 676 884 | 1 709 306 | 1 339 596 | 270 754 |
| Estonija | 648 205 | 486 024 | 99 825 | 748 030 | 585 849 | 39 930 |
| Finska | 1 093 297 | 960 899 | 548 428 | 1 641 725 | 1 509 327 | 219 371 |
| Francija | 3 860 232 | 1 779 567 | 6 381 064 | 10 241 296 | 8 160 631 | 2 552 426 |
| Nemčija | 5 536 786 | 4 107 742 | 8 924 266 | 14 461 052 | 13 032 008 | 3 569 707 |
| Grčija | 661 593 | 383 327 | 642 175 | 1 303 768 | 1 025 502 | 256 870 |
| Madžarska | 732 033 | 571 425 | 637 732 | 1 369 765 | 1 209 157 | 255 093 |
| Irska | 86 765 | 44 424 | 856 780 | 943 545 | 901 204 | 342 712 |
| Italija | 2 150 207 | 687 421 | 5 119 900 | 7 270 107 | 5 807 321 | 2 047 960 |
| Latvija | 128 505 | 113 341 | 117 705 | 246 210 | 231 046 | 47 082 |
| Litva | 224 359 | 182 337 | 209 875 | 434 234 | 392 212 | 83 950 |
| Luksemburg | 65 600 | 1 325 | 145 567 | 211 167 | 146 893 | 58 227 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 46 013 | 96 323 | 47 019 | 18 405 |
| Nizozemska | 9 126 499 | 7 554 003 | 1 992 463 | 11 118 962 | 9 546 466 | 796 985 |
| Poljska | 3 040 221 | 936 996 | 2 477 819 | 5 518 040 | 3 414 815 | 991 127 |
| Portugalska | 203 044 | 138 963 | 727 333 | 930 377 | 866 297 | 290 933 |
| Romunija | 135 213 | 84 549 | 1 209 889 | 1 345 102 | 1 294 438 | 483 956 |
| Slovaška | 15 106 | 453 | 341 636 | 356 742 | 342 089 | 136 654 |
| Slovenija | 598 310 | 382 081 | 166 799 | 765 109 | 548 880 | 66 720 |
| Španija | 2 960 596 | 1 228 351 | 3 851 622 | 6 812 218 | 5 079 973 | 1 540 649 |
| Švedska | 4 307 321 | 3 047 430 | 1 098 975 | 5 406 296 | 4 146 404 | 439 590 |
| EU27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 40 017 586 | 82 620 239 | 67 165 896 | 16 007 034 |

A

B

C

D

E

F

Število enot na dan 1. februarja 2021

Število visoko-kakovostnih enot (2) na dan 1. februarja 2021

Nove visoko-kakovostne enote do leta 2030

Skupno število enot do leta 2030

[= A + C]

Skupno število visoko-kakovostnih enot do leta 2030 (3)

[= B + C]

3D digitalni predmeti do leta 2030 (4)

Avstrija

2 372 357

1 106 942

1 002 892

3 375 249

2 109 834

401 157

Belgija

2 499 646

2 247 432

1 215 817

3 715 463

3 463 249

486 327

Bolgarija

94 447

62 647

329 454

423 901

392 101

131 782

Hrvaška

67 357

5 456

235 877

303 234

241 332

94 351

Ciper

30 959

1 858

71 466

102 425

73 324

28 586

Češka

881 263

369 602

889 329

1 770 592

1 258 931

355 732

Danska

1 032 422

662 712

676 884

1 709 306

1 339 596

270 754

Estonija

648 205

486 024

99 825

748 030

585 849

39 930

Finska

1 093 297

960 899

548 428

1 641 725

1 509 327

219 371

Francija

3 860 232

1 779 567

6 381 064

10 241 296

8 160 631

2 552 426

Nemčija

5 536 786

4 107 742

8 924 266

14 461 052

13 032 008

3 569 707

Grčija

661 593

383 327

642 175

1 303 768

1 025 502

256 870

Madžarska

732 033

571 425

637 732

1 369 765

1 209 157

255 093

Irska

86 765

44 424

856 780

943 545

901 204

342 712

Italija

2 150 207

687 421

5 119 900

7 270 107

5 807 321

2 047 960

Latvija

128 505

113 341

117 705

246 210

231 046

47 082

Litva

224 359

182 337

209 875

434 234

392 212

83 950

Luksemburg

65 600

1 325

145 567

211 167

146 893

58 227

Malta

50 310

1 006

46 013

96 323

47 019

18 405

Nizozemska

9 126 499

7 554 003

1 992 463

11 118 962

9 546 466

796 985

Poljska

3 040 221

936 996

2 477 819

5 518 040

3 414 815

991 127

Portugalska

203 044

138 963

727 333

930 377

866 297

290 933

Romunija

135 213

84 549

1 209 889

1 345 102

1 294 438

483 956

Slovaška

15 106

453

341 636

356 742

342 089

136 654

Slovenija

598 310

382 081

166 799

765 109

548 880

66 720

Španija

2 960 596

1 228 351

3 851 622

6 812 218

5 079 973

1 540 649

Švedska

4 307 321

3 047 430

1 098 975

5 406 296

4 146 404

439 590

EU27

42 602 653

27 148 311

40 017 586

82 620 239

67 165 896

16 007 034

---

(1)  Okvirni cilji na državo članico so sorazmerni s številom prebivalcev posamezne države članice in prilagojeni BDP na prebivalca zadevne države članice (v SKM).

(2)  Visokokakovostne enote izpolnjujejo vsebinske zahteve ravni 2 ali višje (raven 2+) okvira Europeane za objavo in zahteve za metapodatke ravni A ali višje. Ti standardi se zahtevajo z namenom spodbujanja ponovne uporabe za različne namene.

(3)  Države članice se spodbuja, da izboljšajo kakovost enot ravni 1, zato se lahko skupno število visokokakovostnih enot še poveča.

(4)  40 % novih enot bi moralo biti 3D digitalnih predmetov. Število 3D digitalnih predmetov, ki so trenutno na voljo na Europeani, se šteje za zanemarljivo

---

PRILOGA II

Vmesni cilji za prispevek vsebin k Europeani in podatkovnemu prostoru do leta 2025 na državo članico

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število enot na dan 1. februarja 2021 | Število visokokakovostnih enot (1) na dan 1. februarja 2021 | Nove enote do leta 2025 (2) | Skupno število enot do leta 2025
  [= A + C] | Skupno število visokokakovostnih enot do leta 2025 (3)

  [= B + C] | 3D predmeti do leta 2025 (4) |
| Avstrija | 2 372 357 | 1 106 942 | 401 157 | 2 773 514 | 1 508 099 | 60 174 |
| Belgija | 2 499 646 | 2 247 432 | 486 327 | 2 985 973 | 2 733 759 | 72 949 |
| Bolgarija | 94 447 | 62 647 | 131 782 | 226 229 | 194 428 | 19 767 |
| Hrvaška | 67 357 | 5 456 | 94 351 | 161 708 | 99 807 | 14 153 |
| Ciper | 30 959 | 1 858 | 28 586 | 59 545 | 30 444 | 4 288 |
| Češka | 881 263 | 369 602 | 355 732 | 1 236 995 | 725 333 | 53 360 |
| Danska | 1 032 422 | 662 712 | 270 754 | 1 303 176 | 933 465 | 40 613 |
| Estonija | 648 205 | 486 024 | 39 930 | 688 135 | 525 954 | 5 989 |
| Finska | 1 093 297 | 960 899 | 219 371 | 1 312 668 | 1 180 270 | 32 906 |
| Francija | 3 860 232 | 1 779 567 | 2 552 426 | 6 412 658 | 4 331 993 | 382 864 |
| Nemčija | 5 536 786 | 4 107 742 | 3 569 707 | 9 106 493 | 7 677 448 | 535 456 |
| Grčija | 661 593 | 383 327 | 256 870 | 918 463 | 640 197 | 38 530 |
| Madžarska | 732 033 | 571 425 | 255 093 | 987 126 | 826 518 | 38 264 |
| Irska | 86 765 | 44 424 | 342 712 | 429 477 | 387 136 | 51 407 |
| Italija | 2 150 207 | 687 421 | 2 047 960 | 4 198 167 | 2 735 381 | 307 194 |
| Latvija | 128 505 | 113 341 | 47 082 | 175 587 | 160 423 | 7 062 |
| Litva | 224 359 | 182 337 | 83 950 | 308 309 | 266 287 | 12 593 |
| Luksemburg | 65 600 | 1 325 | 58 227 | 123 827 | 59 552 | 8 734 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 18 405 | 68 715 | 19 411 | 2 761 |
| Nizozemska | 9 126 499 | 7 554 003 | 796 985 | 9 923 484 | 8 350 988 | 119 548 |
| Poljska | 3 040 221 | 936 996 | 991 127 | 4 031 348 | 1 928 124 | 148 669 |
| Portugalska | 203 044 | 138 963 | 290 933 | 493 977 | 429 897 | 43 640 |
| Romunija | 135 213 | 84 549 | 483 956 | 619 169 | 568 504 | 72 593 |
| Slovaška | 15 106 | 453 | 136 654 | 151 760 | 137 107 | 20 498 |
| Slovenija | 598 310 | 382 081 | 66 720 | 665 030 | 448 800 | 10 008 |
| Španija | 2 960 596 | 1 228 351 | 1 540 649 | 4 501 245 | 2 769 000 | 231 097 |
| Švedska | 4 307 321 | 3 047 430 | 439 590 | 4 746 911 | 3 487 019 | 65 938 |
| EU27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 16 007 034 | 58 609 687 | 43 155 345 | 2 401 055 |

A

B

C

D

E

F

Število enot na dan 1. februarja 2021

Število visokokakovostnih enot (1) na dan 1. februarja 2021

Nove enote do leta 2025 (2)

Skupno število enot do leta 2025

[= A + C]

Skupno število visokokakovostnih enot do leta 2025 (3)

[= B + C]

3D predmeti do leta 2025 (4)

Avstrija

2 372 357

1 106 942

401 157

2 773 514

1 508 099

60 174

Belgija

2 499 646

2 247 432

486 327

2 985 973

2 733 759

72 949

Bolgarija

94 447

62 647

131 782

226 229

194 428

19 767

Hrvaška

67 357

5 456

94 351

161 708

99 807

14 153

Ciper

30 959

1 858

28 586

59 545

30 444

4 288

Češka

881 263

369 602

355 732

1 236 995

725 333

53 360

Danska

1 032 422

662 712

270 754

1 303 176

933 465

40 613

Estonija

648 205

486 024

39 930

688 135

525 954

5 989

Finska

1 093 297

960 899

219 371

1 312 668

1 180 270

32 906

Francija

3 860 232

1 779 567

2 552 426

6 412 658

4 331 993

382 864

Nemčija

5 536 786

4 107 742

3 569 707

9 106 493

7 677 448

535 456

Grčija

661 593

383 327

256 870

918 463

640 197

38 530

Madžarska

732 033

571 425

255 093

987 126

826 518

38 264

Irska

86 765

44 424

342 712

429 477

387 136

51 407

Italija

2 150 207

687 421

2 047 960

4 198 167

2 735 381

307 194

Latvija

128 505

113 341

47 082

175 587

160 423

7 062

Litva

224 359

182 337

83 950

308 309

266 287

12 593

Luksemburg

65 600

1 325

58 227

123 827

59 552

8 734

Malta

50 310

1 006

18 405

68 715

19 411

2 761

Nizozemska

9 126 499

7 554 003

796 985

9 923 484

8 350 988

119 548

Poljska

3 040 221

936 996

991 127

4 031 348

1 928 124

148 669

Portugalska

203 044

138 963

290 933

493 977

429 897

43 640

Romunija

135 213

84 549

483 956

619 169

568 504

72 593

Slovaška

15 106

453

136 654

151 760

137 107

20 498

Slovenija

598 310

382 081

66 720

665 030

448 800

10 008

Španija

2 960 596

1 228 351

1 540 649

4 501 245

2 769 000

231 097

Švedska

4 307 321

3 047 430

439 590

4 746 911

3 487 019

65 938

EU27

42 602 653

27 148 311

16 007 034

58 609 687

43 155 345

2 401 055

---

(1)  (1) Visokokakovostne enote izpolnjujejo vsebinske zahteve ravni 2 ali višje (raven 2+) okvira Europeane za objavo in zahteve za metapodatke ravni A ali višje. Ti standardi se zahtevajo z namenom spodbujanja ponovne uporabe za različne namene.

(2)  Vmesni cilj: 40 % okvirnih ciljev do leta 2030.

(3)  Države članice se spodbuja, da izboljšajo kakovost enot ravni 1, zato se lahko skupno število visokokakovostnih enot še poveča.

(4)  (4) Vmesni cilj za 3D digitalne predmete: 15 % ciljev za leto 2030.

---