# Euroopa Liidu L 73/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.073.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 73 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide13. märts 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.073.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 73

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide13. märts 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 211/2012, 12. märts 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 212/2012, 12. märts 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/146/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 9. märts 2012, Regioonide Komitee Leedu liikme ja kahe Leedu asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 5 |
| | | 2012/147/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 9. märts 2012, millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise ning seire muudetud kavad 2012. aastaks ja muudetakse rakendusotsust 2011/807/EL liidu rahalise toetuse saamise tingimustele vastavate skreipi likvideerimise kavade meetmete osas ning marutaudi likvideerimise kavadele antava liidupoolse ettemakse osas aastal 2012
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1406 all)

   (
  1
  ) | 6 |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2012/148/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 9. märts 2012, arukate mõõtmissüsteemide arendamiseks ettevalmistumise kohta | 9 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 211/2012, 12. märts 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 212/2012, 12. märts 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

OTSUSED

2012/146/EL

*

Nõukogu otsus, 9. märts 2012, Regioonide Komitee Leedu liikme ja kahe Leedu asendusliikme ametisse nimetamise kohta

5

2012/147/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 9. märts 2012, millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise ning seire muudetud kavad 2012. aastaks ja muudetakse rakendusotsust 2011/807/EL liidu rahalise toetuse saamise tingimustele vastavate skreipi likvideerimise kavade meetmete osas ning marutaudi likvideerimise kavadele antava liidupoolse ettemakse osas aastal 2012
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1406 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1406 all)

1

6

SOOVITUSED

2012/148/EL

*

Komisjoni soovitus, 9. märts 2012, arukate mõõtmissüsteemide arendamiseks ettevalmistumise kohta

9

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Praktilised juhised pooltele Üldkohtus, parandus (ELT L 68, 7.3.2012) | 23 |

Parandused

*

Praktilised juhised pooltele Üldkohtus, parandus (ELT L 68, 7.3.2012)

(ELT L 68, 7.3.2012)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 211/2012,

12. märts 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toote koostis on järgmine (massiprotsentides):







  — | etüülalkohol | 70 |
| — | bensiin | 30 |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toote koostis on järgmine (massiprotsentides):

—

etüülalkohol

70

—

bensiin

30

Toodet transporditakse mahtlastina.

2207 20 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 3 punktiga a ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 2207 ja 2207 20 00 sõnastusega. Üldreegli 3 punkti a kohaldamisel esitatakse rubriigis 2207 üksikasjalikum kirjeldus võrreldes rubriigiga 3824, milles esitatakse üldisem kirjeldus. Seetõttu ei või toodet klassifitseerida rubriiki 3824.

Toode on etüülalkoholi ja bensiini lihtne segu. Toote protsentuaalne bensiinisisaldus muudab selle inimtoiduks kõlbmatuks, kuid ei takista toote kasutamist tehniliseks otstarbeks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 2207, neljas lõik).

Seega tuleb toode klassifitseerida denatureeritud etüülalkoholina CN-koodi 2207 20 00 alla.

---

| 13.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 212/2012,

12. märts 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 121,2 |
| MA | 64,4 |
| TN | 80,4 |
| TR | 108,1 |
| ZZ | 93,5 |
| 0707 00 05 | JO | 108,0 |
| TR | 164,3 |
| ZZ | 136,2 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | MA | 54,5 |
| TR | 131,1 |
| ZZ | 92,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,8 |
| IL | 68,0 |
| MA | 55,4 |
| TN | 59,0 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | BR | 43,7 |
| EG | 41,7 |
| MA | 69,1 |
| TR | 46,3 |
| ZZ | 50,2 |
| 0808 10 80 | BR | 90,5 |
| CA | 121,2 |
| CL | 103,5 |
| CN | 108,7 |
| MK | 31,8 |
| US | 158,6 |
| ZZ | 102,4 |
| 0808 30 90 | AR | 81,8 |
| CL | 105,0 |
| CN | 41,0 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 80,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

121,2

MA

64,4

TN

80,4

TR

108,1

ZZ

93,5

0707 00 05

JO

108,0

TR

164,3

ZZ

136,2

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

MA

54,5

TR

131,1

ZZ

92,8

0805 10 20

EG

51,8

IL

68,0

MA

55,4

TN

59,0

TR

71,8

ZZ

61,2

0805 50 10

BR

43,7

EG

41,7

MA

69,1

TR

46,3

ZZ

50,2

0808 10 80

BR

90,5

CA

121,2

CL

103,5

CN

108,7

MK

31,8

US

158,6

ZZ

102,4

0808 30 90

AR

81,8

CL

105,0

CN

41,0

ZA

92,2

ZZ

80,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 13.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/5

---

NÕUKOGU OTSUS,

9. märts 2012,

Regioonide Komitee Leedu liikme ja kahe Leedu asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2012/146/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Leedu valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud liikme koht Vytas APUTISE ametiaja lõppemise tõttu. Kaks Regioonide Komitee asendusliikme kohta on vabanenud Gintautas BABRAVIČIUSE ja Viktor TROFIMOVI ametiaja lõppemise tõttu, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud liikme koht Vytas APUTISE ametiaja lõppemise tõttu. Kaks Regioonide Komitee asendusliikme kohta on vabanenud Gintautas BABRAVIČIUSE ja Viktor TROFIMOVI ametiaja lõppemise tõttu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmena:






  — | Audrius BIELSKUS, Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

Audrius BIELSKUS, Kazlų Rūdos savivaldybės tarybos narys,

ning

| b) | asendusliikmetena:






  — | Vincas KAPOČIUS, Trakų rajono savivaldybės tarybos narys (meras), ja |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmetena:

—

Vincas KAPOČIUS, Trakų rajono savivaldybės tarybos narys (meras), ja

| — | Viktoras TROFIMOVAS, Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys (volituste muutumine). |
| --- | --- |

—

Viktoras TROFIMOVAS, Panevėžio miesto savivaldybės tarybos narys (volituste muutumine).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 9. märts 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

I. AUKEN

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 13.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/6

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

9. märts 2012,

millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise ning seire muudetud kavad 2012. aastaks ja muudetakse rakendusotsust 2011/807/EL liidu rahalise toetuse saamise tingimustele vastavate skreipi likvideerimise kavade meetmete osas ning marutaudi likvideerimise kavadele antava liidupoolse ettemakse osas aastal 2012

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1406 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/147/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 27 lõikeid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2009/470/EÜ on kehtestatud liidu rahalise toetuse andmise kord loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire kavade puhul. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2009/470/EÜ on kehtestatud liidu rahalise toetuse andmise kord loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire kavade puhul.

| (2) | Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta otsusega 2008/341/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse kriteeriumid, millele peavad vastama teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklikud likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid) (2) on ette nähtud, et liidu finantsmeetmete kohase heakskiidu saamiseks peavad liikmesriikide poolt komisjonile esitatud loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seirekavad vastama vähemalt nimetatud otsuse lisas sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta otsusega 2008/341/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse kriteeriumid, millele peavad vastama teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklikud likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid) (2) on ette nähtud, et liidu finantsmeetmete kohase heakskiidu saamiseks peavad liikmesriikide poolt komisjonile esitatud loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seirekavad vastama vähemalt nimetatud otsuse lisas sätestatud kriteeriumidele.

| (3) | Portugal on esitanud lammaste katarraalse palaviku seire ja likvideerimise muudetud kava, Kreeka on esitanud transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seire ning veiste spongioosse entsefalopaatia ja skreipi likvideerimise muudetud kavad ning Bulgaaria on esitanud marutaudi likvideerimise muudetud kava. |
| --- | --- |

(3)

Portugal on esitanud lammaste katarraalse palaviku seire ja likvideerimise muudetud kava, Kreeka on esitanud transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seire ning veiste spongioosse entsefalopaatia ja skreipi likvideerimise muudetud kavad ning Bulgaaria on esitanud marutaudi likvideerimise muudetud kava.

| (4) | Komisjon on muudetud kavasid hinnanud nii veterinaaria kui ka rahalisest seisukohast lähtudes. Leiti, et need vastavad liidu asjaomastele veterinaariaalastele õigusaktidele ning eelkõige otsuse 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele. Seetõttu tuleks kõnealuste liikmesriikide esitatud muudetud kavad heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on muudetud kavasid hinnanud nii veterinaaria kui ka rahalisest seisukohast lähtudes. Leiti, et need vastavad liidu asjaomastele veterinaariaalastele õigusaktidele ning eelkõige otsuse 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele. Seetõttu tuleks kõnealuste liikmesriikide esitatud muudetud kavad heaks kiita.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad), (3) sätestatakse eeskirjad veiste, lammaste ja kitsede transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimiseks, kontrollimiseks ja likvideerimiseks. Nimetatud määruse VII lisas on sätestatud likvideerimismeetmed, mida tuleb rakendada pärast seda, kui on leidnud kinnitust veiste, lammaste ja kitsede transmissiivse spongioosse entsefalopaatia puhang. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad), (3) sätestatakse eeskirjad veiste, lammaste ja kitsede transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimiseks, kontrollimiseks ja likvideerimiseks. Nimetatud määruse VII lisas on sätestatud likvideerimismeetmed, mida tuleb rakendada pärast seda, kui on leidnud kinnitust veiste, lammaste ja kitsede transmissiivse spongioosse entsefalopaatia puhang.

| (6) | Kõnealuse lisa A peatüki punkti 2.3 alapunktiga d, mida muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 727/2007, (4) nähti ette, et liikmesriigid võivad otsustada, et transmissiivse spongioosse entsefalopaatia nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte teatavate lammaste ja kitsede tapmine ja täielik hävitamine asendatakse inimtoiduks tapmisega eeldusel, et teatavad tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse lisa A peatüki punkti 2.3 alapunktiga d, mida muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 727/2007, (4) nähti ette, et liikmesriigid võivad otsustada, et transmissiivse spongioosse entsefalopaatia nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte teatavate lammaste ja kitsede tapmine ja täielik hävitamine asendatakse inimtoiduks tapmisega eeldusel, et teatavad tingimused on täidetud.

| (7) | 17. juulil 2007 esitas Prantsusmaa kohtuasjas T-257/07 Euroopa Komisjoni vastu Üldkohtusse hagi, milles nõudis määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007) teatavate sätete, eelkõige VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti d osalist tühistamist. |
| --- | --- |

(7)

17. juulil 2007 esitas Prantsusmaa kohtuasjas T-257/07 Euroopa Komisjoni vastu Üldkohtusse hagi, milles nõudis määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 727/2007) teatavate sätete, eelkõige VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti d osalist tühistamist.

| (8) | 2007. aasta 28. septembri otsusega (5) peatas Üldkohus määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida muudeti määrusega (EÜ) nr 727/2007) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 kohaldamise seni, kuni langetatakse otsus põhikohtuasjas. Kõnealuses otsuses seadis Üldkohus küsimuse alla komisjoni hinnangu olemasolevatele teaduslikele andmetele võimalike ohtude kohta. |
| --- | --- |

(8)

2007. aasta 28. septembri otsusega (5) peatas Üldkohus määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida muudeti määrusega (EÜ) nr 727/2007) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 kohaldamise seni, kuni langetatakse otsus põhikohtuasjas. Kõnealuses otsuses seadis Üldkohus küsimuse alla komisjoni hinnangu olemasolevatele teaduslikele andmetele võimalike ohtude kohta.

| (9) | Seejärel pöördus komisjon Euroopa Toiduohutusameti poole, et saada selgitusi peamiste eelduste kohta, millel põhineb määrus (EÜ) nr 727/2007. Toiduohutusameti selgitusi arvestades muudeti määrust (EÜ) nr 999/2001 komisjoni määrusega (EÜ) nr 746/2008, (6) millega ennistati sätted, mille rakendamise Üldkohus oli peatanud. |
| --- | --- |

(9)

Seejärel pöördus komisjon Euroopa Toiduohutusameti poole, et saada selgitusi peamiste eelduste kohta, millel põhineb määrus (EÜ) nr 727/2007. Toiduohutusameti selgitusi arvestades muudeti määrust (EÜ) nr 999/2001 komisjoni määrusega (EÜ) nr 746/2008, (6) millega ennistati sätted, mille rakendamise Üldkohus oli peatanud.

| (10) | 2008. aasta 30. oktoobri otsusega (7) peatas üldkohus määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida muudeti määrusega (EÜ) nr 746/2008) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 kohaldamise seni, kuni langetatakse otsus põhikohtuasjas T-257/07. |
| --- | --- |

(10)

2008. aasta 30. oktoobri otsusega (7) peatas üldkohus määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida muudeti määrusega (EÜ) nr 746/2008) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 kohaldamise seni, kuni langetatakse otsus põhikohtuasjas T-257/07.

| (11) | 2011. aasta 9. septembri otsusega (8) jättis Üldkohus Prantsusmaa hagi rahuldamata. Seda otsust arvestades ei ole määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida muudeti määrusega (EÜ) nr 746/2008) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 kohaldamine enam peatatud. |
| --- | --- |

(11)

2011. aasta 9. septembri otsusega (8) jättis Üldkohus Prantsusmaa hagi rahuldamata. Seda otsust arvestades ei ole määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida muudeti määrusega (EÜ) nr 746/2008) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 kohaldamine enam peatatud.

| (12) | Komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusotsusega 2011/807/EL (millega kiidetakse heaks liikmesriikide 2012. aastaks ja järgmisteks aastateks esitatud aastased ja mitmeaastased kavad ning ELi rahaline toetus teatavate loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks) (9) on heaks kiidetud teatavate riikide kavad ning kehtestatud liidu rahalise toetuse kavandatav maksimumsumma ja määr igale liikmesriigi esitatud kavale ning abikõlblike summade maksmise eeskirjad. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusotsusega 2011/807/EL (millega kiidetakse heaks liikmesriikide 2012. aastaks ja järgmisteks aastateks esitatud aastased ja mitmeaastased kavad ning ELi rahaline toetus teatavate loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks) (9) on heaks kiidetud teatavate riikide kavad ning kehtestatud liidu rahalise toetuse kavandatav maksimumsumma ja määr igale liikmesriigi esitatud kavale ning abikõlblike summade maksmise eeskirjad.

| (13) | Teatavad liikmesriigid on väljendanud kavatsust kasutada rakendusotsusega 2011/807/EL heakskiidetud kavade raames võimalust asendada lammaste ja kitsede tapmine ja täielik hävitamine inimtoiduks tapmisega, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunktiga d. |
| --- | --- |

(13)

Teatavad liikmesriigid on väljendanud kavatsust kasutada rakendusotsusega 2011/807/EL heakskiidetud kavade raames võimalust asendada lammaste ja kitsede tapmine ja täielik hävitamine inimtoiduks tapmisega, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunktiga d.

| (14) | Liidu rahaline toetus skreipi likvideerimise kavadele, nagu on sätestatud rakendusotsuses 2011/807/EL, ei kata hetkel hüvitisi, mida makstakse määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti d kohaselt sundtapetud lammaste ja kitsede omanikele. |
| --- | --- |

(14)

Liidu rahaline toetus skreipi likvideerimise kavadele, nagu on sätestatud rakendusotsuses 2011/807/EL, ei kata hetkel hüvitisi, mida makstakse määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti d kohaselt sundtapetud lammaste ja kitsede omanikele.

| (15) | Seetõttu on kohane võimaldada lammaste ja kitsede sundtapmise kavade rahastamist alternatiivina skreipi likvideerimise kavade raames toimuvale väljapraakimisele ja hävitamisele. Selleks ei ole vaja suurendada summasid, mis eraldati liikmesriikidele transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seire ja likvideerimise kavade jaoks rakendusotsusega 2011/807/EL. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu on kohane võimaldada lammaste ja kitsede sundtapmise kavade rahastamist alternatiivina skreipi likvideerimise kavade raames toimuvale väljapraakimisele ja hävitamisele. Selleks ei ole vaja suurendada summasid, mis eraldati liikmesriikidele transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seire ja likvideerimise kavade jaoks rakendusotsusega 2011/807/EL.

| (16) | Lisaks nähakse rakendusotsusega 2011/807/EL ette, et ainult aastaste või mitmeaastaste kavade elluviimisega seotud kulud, mis on makstud enne liikmesriigi lõpparuande esitamist, on liidu rahalise toetuse kaasrahastamiseks abikõlblikud. Teatavate kulude puhul aga maksab komisjon asjaomase liikmesriigi taotlusel ettemaksu kuni 60 % kindlaksmääratud maksimumsummast kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest. Marutaudivastase suukaudse vaktsineerimise kampaaniate kulusid ei saa nimetatud ettemaksuvõimaluse abil täielikult katta. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks nähakse rakendusotsusega 2011/807/EL ette, et ainult aastaste või mitmeaastaste kavade elluviimisega seotud kulud, mis on makstud enne liikmesriigi lõpparuande esitamist, on liidu rahalise toetuse kaasrahastamiseks abikõlblikud. Teatavate kulude puhul aga maksab komisjon asjaomase liikmesriigi taotlusel ettemaksu kuni 60 % kindlaksmääratud maksimumsummast kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest. Marutaudivastase suukaudse vaktsineerimise kampaaniate kulusid ei saa nimetatud ettemaksuvõimaluse abil täielikult katta.

| (17) | Kavad likvideerida marutaud liikmesriikides suukaudse vaktsineerimise abil on varasematel aastatel olnud edukad ja suures osas liidust on haigus likvideeritud. Sarnaste kavadega tuleks seega jätkata nendes liidu osades, kus marutaud on endeemiline. |
| --- | --- |

(17)

Kavad likvideerida marutaud liikmesriikides suukaudse vaktsineerimise abil on varasematel aastatel olnud edukad ja suures osas liidust on haigus likvideeritud. Sarnaste kavadega tuleks seega jätkata nendes liidu osades, kus marutaud on endeemiline.

| (18) | Teatavad liikmesriigid on komisjoni teavitanud, et neil on raskusi marutaudivastase suukaudse vaktsineerimise kampaaniate eelfinantseerimise tagamisega. Viimastel aastatel põhjustas eelfinantseerimise puudumine mõningatel juhtudel marutaudialadele kavandatud kampaaniate tühistamise. |
| --- | --- |

(18)

Teatavad liikmesriigid on komisjoni teavitanud, et neil on raskusi marutaudivastase suukaudse vaktsineerimise kampaaniate eelfinantseerimise tagamisega. Viimastel aastatel põhjustas eelfinantseerimise puudumine mõningatel juhtudel marutaudialadele kavandatud kampaaniate tühistamise.

| (19) | Kui marutaudivastase suukaudse vaktsineerimise kampaaniate regulaarne rakendamine katkestatakse, mõjutab see tõsiselt kavade tõhusust ja pikendab haiguse lõplikuks likvideerimiseks vajalikku aega. |
| --- | --- |

(19)

Kui marutaudivastase suukaudse vaktsineerimise kampaaniate regulaarne rakendamine katkestatakse, mõjutab see tõsiselt kavade tõhusust ja pikendab haiguse lõplikuks likvideerimiseks vajalikku aega.

| (20) | Seetõttu on asjakohane laiendada ettemakse võimalust kõikidele kuludele, mida liikmesriigid marutaudi likvideerimiskavaga seoses kannavad ja mis on heaks kiidetud rakendusotsusega 2011/807/EL. |
| --- | --- |

(20)

Seetõttu on asjakohane laiendada ettemakse võimalust kõikidele kuludele, mida liikmesriigid marutaudi likvideerimiskavaga seoses kannavad ja mis on heaks kiidetud rakendusotsusega 2011/807/EL.

| (21) | Rakendusotsuse 2011/807/EL lisa tuleks muuta selles osas, mis puudutab abikõlblike kulude mõistet tapetud loomade omanikele makstavate hüvitiste puhul; sundtapmine tuleks lisada skreipi likvideerimise kavade raamistikku. |
| --- | --- |

(21)

Rakendusotsuse 2011/807/EL lisa tuleks muuta selles osas, mis puudutab abikõlblike kulude mõistet tapetud loomade omanikele makstavate hüvitiste puhul; sundtapmine tuleks lisada skreipi likvideerimise kavade raamistikku.

| (22) | Seepärast tuleks rakendusotsust 2011/807/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(22)

Seepärast tuleks rakendusotsust 2011/807/EL vastavalt muuta.

| (23) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Portugali esitatud lammaste katarraalse palaviku seire ja likvideerimise muudetud kava heakskiitmine

Portugali 31. jaanuaril 2012 esitatud lammaste katarraalse palaviku seire ja likvideerimise muudetud kava kiidetakse heaks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 2

Kreeka esitatud transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seire ja likvideerimise muudetud kavade heakskiitmine

Kreeka 21. detsembril 2011 esitatud transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seire ning veiste spongioosse entsefalopaatia ja skreipi likvideerimise muudetud kavad kiidetakse heaks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 3

Bulgaaria esitatud marutaudi likvideerimise muudetud kava heakskiitmine

Bulgaaria 23. detsembril 2011 esitatud marutaudi likvideerimise muudetud kava kiidetakse heaks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 4

Rakendusotsuse 2011/807/EL muudatused

Rakendusotsust 2011/807/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 9 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | moodustab 50 % iga liikmesriigi kuludest, mis on seotud omanikele hüvitise maksmisega loomade eest, kes on:






  i) | BSE ja skreipi likvideerimise kava kohaselt väljapraagitud ja hävitatud; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 9 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

moodustab 50 % iga liikmesriigi kuludest, mis on seotud omanikele hüvitise maksmisega loomade eest, kes on:

i)

BSE ja skreipi likvideerimise kava kohaselt väljapraagitud ja hävitatud;

| ii) | määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti d kohaselt sundtapetud;”. |
| --- | --- |

ii)

määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti d kohaselt sundtapetud;”.

| 2) | Artikli 9 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:







  „b) | väljapraagitud ja hävitatud lambad või kitsed: | 70 eurot looma eest; |
| --- | --- | --- | --- |
| c) | tapetud lambad ja kitsed: | 50 eurot looma eest.” |

2)

Artikli 9 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

väljapraagitud ja hävitatud lambad või kitsed:

70 eurot looma eest;

c)

tapetud lambad ja kitsed:

50 eurot looma eest.”

| 3) | Artikli 13 lõige 4 asendatakse järgmise lõikega:
  „4.   Olenemata lõikes 2 sätestatust maksab komisjon artiklis 10 ja artiklis 11 osutatud kavade puhul asjaomase liikmesriigi taotlusel ettemaksena kuni 60 % kindlaksmääratud maksimumsummast kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 13 lõige 4 asendatakse järgmise lõikega:

„4.   Olenemata lõikes 2 sätestatust maksab komisjon artiklis 10 ja artiklis 11 osutatud kavade puhul asjaomase liikmesriigi taotlusel ettemaksena kuni 60 % kindlaksmääratud maksimumsummast kolme kuu jooksul alates taotluse saamisest.”

| 4) | Lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Omanikele väljapraagitud või tapetud loomade eest makstav hüvitis. | Hüvitis ei tohi ületada looma turuväärtust vahetult enne looma tapmist või väljapraakimist. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Omanikele väljapraagitud või tapetud loomade eest makstav hüvitis.

Hüvitis ei tohi ületada looma turuväärtust vahetult enne looma tapmist või väljapraakimist.

| | Tapetud loomade puhul lahutatakse hüvitisest võimalik jääkväärtus.” |
| --- | --- |

Tapetud loomade puhul lahutatakse hüvitisest võimalik jääkväärtus.”

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. märts 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 44.

2

(3)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

3

(4)  ELT L 165, 27.6.2007, lk 8.

4

(5)  ELT C 283, 24.11.2007, lk 28.

5

(6)  ELT L 202, 31.7.2008, lk 11.

6

(7)  ELT C 327, 20.12.2008, lk 26.

7

(8)  ELT C 311, 22.10.2011, lk 33.

8

(9)  ELT L 322, 6.12.2011, lk 11.

9

---

SOOVITUSED

| 13.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/9

---

KOMISJONI SOOVITUS,

9. märts 2012,

arukate mõõtmissüsteemide arendamiseks ettevalmistumise kohta

(2012/148/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Arukad võrgud tähistavad uut sammu tarbijale suuremate õiguste andmise, taastuvate energiaallikate parema võrkudesse kaasamise ja suurema tõhususe suunas ning annavad olulise panuse kasvuhoonegaaside heite vähendamisse, töökohtade loomisse ja ELi tehnoloogilisse arengusse. |
| --- | --- |

(1)

Arukad võrgud tähistavad uut sammu tarbijale suuremate õiguste andmise, taastuvate energiaallikate parema võrkudesse kaasamise ja suurema tõhususe suunas ning annavad olulise panuse kasvuhoonegaaside heite vähendamisse, töökohtade loomisse ja ELi tehnoloogilisse arengusse.

| (2) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivile 2009/72/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ) (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivile 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ) (2) peab liikmesriik tagama selliste arukate mõõtmissüsteemide rakendamise, mis aitavad tarbijatel aktiivselt osaleda elektri- ja gaasitarneturgudel, kusjuures selliste mõõtmissüsteemide juurutamist võib majanduslikult hinnata, et teha kindlaks selle kõik pikaajalised kulud ja tulud turu ja iga üksiktarbija seisukohast või määrata, millises vormis on arukas mõõtmine majanduslikult mõistlik ja kulutõhus ning millises ajalises raamistikus oleks seda võimalik kasutusele võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivile 2009/72/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ) (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivile 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ) (2) peab liikmesriik tagama selliste arukate mõõtmissüsteemide rakendamise, mis aitavad tarbijatel aktiivselt osaleda elektri- ja gaasitarneturgudel, kusjuures selliste mõõtmissüsteemide juurutamist võib majanduslikult hinnata, et teha kindlaks selle kõik pikaajalised kulud ja tulud turu ja iga üksiktarbija seisukohast või määrata, millises vormis on arukas mõõtmine majanduslikult mõistlik ja kulutõhus ning millises ajalises raamistikus oleks seda võimalik kasutusele võtta.

| (3) | Komisjoni 12. aprilli 2011. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Arukad võrgud – innovatsioonist kasutuselevõtuni” (3) on loetletud rida meetmeid, sealhulgas liikmesriikide edasiliikumise jälgimine, peamiste tulemuslikkusnäitajate suuniste ja liikmesriikides arukate mõõteriistade rakendamise ja tasuvusanalüüsi meetodi väljatöötamiseks suuniste kehtestamine. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 12. aprilli 2011. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Arukad võrgud – innovatsioonist kasutuselevõtuni” (3) on loetletud rida meetmeid, sealhulgas liikmesriikide edasiliikumise jälgimine, peamiste tulemuslikkusnäitajate suuniste ja liikmesriikides arukate mõõteriistade rakendamise ja tasuvusanalüüsi meetodi väljatöötamiseks suuniste kehtestamine.

| (4) | Euroopa digitaalarengu tegevuskavas on loetletud rida sobivaid meetmeid, eelkõige ELi tarbijakaitse, võrgu- ja teabejulgeoleku, küberrünnakute ning arukate võrkude funktsioonide ja mõõtmissüsteemide valdkonnas. Liikmesriik võtab koos ettevõtjate, komisjoni ja muude sidusrühmadega sobivad meetmed, et tagada ühine lähenemisviis. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa digitaalarengu tegevuskavas on loetletud rida sobivaid meetmeid, eelkõige ELi tarbijakaitse, võrgu- ja teabejulgeoleku, küberrünnakute ning arukate võrkude funktsioonide ja mõõtmissüsteemide valdkonnas. Liikmesriik võtab koos ettevõtjate, komisjoni ja muude sidusrühmadega sobivad meetmed, et tagada ühine lähenemisviis.

| (5) | Arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtu üks peamisi ülesandeid ja eeltingimusi on leida sobivad tehnilised ja juriidilised lahendused, milles Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 kohaselt oleks põhiõigusena tagatud isikuandmete kaitse. Liikmesriik ja sidusrühmad peaksid tagama, eriti arukate mõõtmissüsteemide arendamise lähteetapil, et arukate mõõtmissüsteemide rakendusi jälgitakse ja tagatakse inimese põhiõigused ja -vabadused. |
| --- | --- |

(5)

Arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtu üks peamisi ülesandeid ja eeltingimusi on leida sobivad tehnilised ja juriidilised lahendused, milles Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 kohaselt oleks põhiõigusena tagatud isikuandmete kaitse. Liikmesriik ja sidusrühmad peaksid tagama, eriti arukate mõõtmissüsteemide arendamise lähteetapil, et arukate mõõtmissüsteemide rakendusi jälgitakse ja tagatakse inimese põhiõigused ja -vabadused.

| (6) | Arukad mõõtmissüsteemid võimaldavad andmete, sealhulgas enamalt jaolt isikuandmete töötlemist. Lisaks peaks arukate võrkude ja arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtt võimaldama tarnijatel ja võrgukäitajatel saada üksikute lõpptarbijate energiakasutusest nii üldist ülevaadet kui ka üksikasjalikku teavet. |
| --- | --- |

(6)

Arukad mõõtmissüsteemid võimaldavad andmete, sealhulgas enamalt jaolt isikuandmete töötlemist. Lisaks peaks arukate võrkude ja arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtt võimaldama tarnijatel ja võrgukäitajatel saada üksikute lõpptarbijate energiakasutusest nii üldist ülevaadet kui ka üksikasjalikku teavet.

| (7) | Arukate mõõtmissüsteemide puhul, milles töödeldakse isikuandmeid, eelkõige avalike elektrooniliste kommunikatsiooniteenuste kasutamise korral tarbijatega lepinguliste ja kaubanduslike suhete arendamiseks, kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatus ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)) (5) täies ulatuses. |
| --- | --- |

(7)

Arukate mõõtmissüsteemide puhul, milles töödeldakse isikuandmeid, eelkõige avalike elektrooniliste kommunikatsiooniteenuste kasutamise korral tarbijatega lepinguliste ja kaubanduslike suhete arendamiseks, kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatus ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)) (5) täies ulatuses.

| (8) | Töörühma arvamused üksikisikute isikuandmete kaitse kohta andmetöötluses, mis on välja kujundatud vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 29, abistavad isikuandmete kaitse ja andmeturvalisuse tagamise parima võimaliku tehnika kindlakstegemisel ja arendamisel olukorra jaoks, kus andmeid töödeldakse arukates mõõtmissüsteemides ja arukates võrkudes. |
| --- | --- |

(8)

Töörühma arvamused üksikisikute isikuandmete kaitse kohta andmetöötluses, mis on välja kujundatud vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 29, abistavad isikuandmete kaitse ja andmeturvalisuse tagamise parima võimaliku tehnika kindlakstegemisel ja arendamisel olukorra jaoks, kus andmeid töödeldakse arukates mõõtmissüsteemides ja arukates võrkudes.

| (9) | Arvestades arukate võrkude kasutuselevõtu suuri võimalusi tuleb erilist tähelepanu pöörata isikuandmete turvalisusele ja kaitsele isikuandmete töötlemisel arukate mõõtmissüsteemide poolt. Selleks peaks arukate võrkude arenduse andmekaitset käsitlevate mõjuhinnangute põhjal olema kohe algusest peale võimalik kindlaks teha andmekaitse ohte. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades arukate võrkude kasutuselevõtu suuri võimalusi tuleb erilist tähelepanu pöörata isikuandmete turvalisusele ja kaitsele isikuandmete töötlemisel arukate mõõtmissüsteemide poolt. Selleks peaks arukate võrkude arenduse andmekaitset käsitlevate mõjuhinnangute põhjal olema kohe algusest peale võimalik kindlaks teha andmekaitse ohte.

| (10) | Andmekaitse ja teabe turvalisuse funktsioonid peaksid arukates mõõtmissüsteemides olema arvesse võetud juba enne nende väljaarendamist ja laialdast kasutuselevõttu. Sellised funktsioonid võivad tõhusalt parandada tarbijate kontrolli isikuandmete töötlemise üle. |
| --- | --- |

(10)

Andmekaitse ja teabe turvalisuse funktsioonid peaksid arukates mõõtmissüsteemides olema arvesse võetud juba enne nende väljaarendamist ja laialdast kasutuselevõttu. Sellised funktsioonid võivad tõhusalt parandada tarbijate kontrolli isikuandmete töötlemise üle.

| (11) | Liikmesriigid peaksid tegema koostööd ettevõtjate ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega, eelkõige riikide andmekaitseasutustega, et stimuleerida ja toetada lõimitud turvalisuse ja andmekaitse põhimõtte kasutuselevõttu arukate võrkude arendamise varases järgus, eelkõige arukate mõõtmissüsteemide väljaarendamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid tegema koostööd ettevõtjate ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega, eelkõige riikide andmekaitseasutustega, et stimuleerida ja toetada lõimitud turvalisuse ja andmekaitse põhimõtte kasutuselevõttu arukate võrkude arendamise varases järgus, eelkõige arukate mõõtmissüsteemide väljaarendamiseks.

| (12) | Iga arukates mõõtmissüsteemides isikuandmete töötlemisega seotud osaline peaks võtma kõik mõistlikud meetmed selle tagamiseks, et ei võrgukäitaja ega ükski kolmas osaline ei saaks andmete liikumist ühegi tõenäoliselt kasutatava vahendi abil jälgida kuni teatava kindlaks määratud või määratava isikuni, välja arvatud juhul, kui andmeid töödeldakse vastavalt kohaldatavatele põhimõtetele ja andmekaitse seaduslikele nõuetele. |
| --- | --- |

(12)

Iga arukates mõõtmissüsteemides isikuandmete töötlemisega seotud osaline peaks võtma kõik mõistlikud meetmed selle tagamiseks, et ei võrgukäitaja ega ükski kolmas osaline ei saaks andmete liikumist ühegi tõenäoliselt kasutatava vahendi abil jälgida kuni teatava kindlaks määratud või määratava isikuni, välja arvatud juhul, kui andmeid töödeldakse vastavalt kohaldatavatele põhimõtetele ja andmekaitse seaduslikele nõuetele.

| (13) | Komisjoni 2. mai 2007. aasta teatises „Andmekaitse edendamise kohta eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kaudu” (6) on esitatud selged meetmed, et saavutada eesmärk töödelda isikuandmeid võimalikult väikeses ulatuses ning võimaluse korral kasutada anonüümseid või varjunimega tähistatud andmeid, toetades eraelu puutumatust soodustavate tehniliste lahenduste arendamist ja nende kasutamist andmetöötlemise eest vastutajate ja üksikisikute poolt. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni 2. mai 2007. aasta teatises „Andmekaitse edendamise kohta eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kaudu” (6) on esitatud selged meetmed, et saavutada eesmärk töödelda isikuandmeid võimalikult väikeses ulatuses ning võimaluse korral kasutada anonüümseid või varjunimega tähistatud andmeid, toetades eraelu puutumatust soodustavate tehniliste lahenduste arendamist ja nende kasutamist andmetöötlemise eest vastutajate ja üksikisikute poolt.

| (14) | Käesoleva soovituse sätete kooskõlastatud järgimine liikmesriikides tagatakse ELi tasandil välja töötatud näidisvormiga andmekaitse mõju hindamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva soovituse sätete kooskõlastatud järgimine liikmesriikides tagatakse ELi tasandil välja töötatud näidisvormiga andmekaitse mõju hindamiseks.

| (15) | Käitajate ja sidusrühmade poolt enne arukate mõõtmissüsteemide väljaarendamist tehtav andmekaitse mõju hinnang annab vajaliku teabe sobivate kaitsemeetmete võtmiseks. Selliseid kaitsemeetmeid tuleks jälgida ja läbi vaadata aruka mõõtja kogu kasutusaja jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Käitajate ja sidusrühmade poolt enne arukate mõõtmissüsteemide väljaarendamist tehtav andmekaitse mõju hinnang annab vajaliku teabe sobivate kaitsemeetmete võtmiseks. Selliseid kaitsemeetmeid tuleks jälgida ja läbi vaadata aruka mõõtja kogu kasutusaja jooksul.

| (16) | Vastavalt direktiivile 2009/72/EÜ peaksid liikmesriigid 3. septembriks 2012 lõpule viima arukate mõõtmissüsteemide väljaarendamise tasuvuse hindamise. Vastavalt komisjoni 12. aprilli 2011. aasta teatisele peab komisjon oluliseks esitada kriteeriumid, näidisvorm ja üldisemad suunised, tänu millele peaksid analüüsid muutuma sügavamaks ja paremini võrreldavaks. Arukate võrkude töörühm (7) soovitas, et kriteeriumidena tuleks kasutada mõõdetavaid näitajaid. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt direktiivile 2009/72/EÜ peaksid liikmesriigid 3. septembriks 2012 lõpule viima arukate mõõtmissüsteemide väljaarendamise tasuvuse hindamise. Vastavalt komisjoni 12. aprilli 2011. aasta teatisele peab komisjon oluliseks esitada kriteeriumid, näidisvorm ja üldisemad suunised, tänu millele peaksid analüüsid muutuma sügavamaks ja paremini võrreldavaks. Arukate võrkude töörühm (7) soovitas, et kriteeriumidena tuleks kasutada mõõdetavaid näitajaid.

| (17) | Liikmesriik võtab koos ettevõtjate, komisjoni ja muude sidusrühmadega sobivad meetmed riigiasutuste ja äriühingute, eelkõige VKEde teavitamiseks ja teadlikkuse parandamiseks aruka mõõtmistehnoloogia kasutamisega seotud võimalikest eelistest ja ohtudest. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriik võtab koos ettevõtjate, komisjoni ja muude sidusrühmadega sobivad meetmed riigiasutuste ja äriühingute, eelkõige VKEde teavitamiseks ja teadlikkuse parandamiseks aruka mõõtmistehnoloogia kasutamisega seotud võimalikest eelistest ja ohtudest.

| (18) | Sellega seoses peaksid liikmesriigid koostöös ettevõtjate, kodanikuühenduste ja muude sidusrühmadega tegema kindlaks hea tava näited arukate mõõtmissüsteemide rakendamise alal, levitama seda ja võtma vajalikud meetmed, näiteks ulatuslike katseprojektide näol avalikkuse teadlikkuse parandamiseks, mis on selle tehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu eeltingimus. |
| --- | --- |

(18)

Sellega seoses peaksid liikmesriigid koostöös ettevõtjate, kodanikuühenduste ja muude sidusrühmadega tegema kindlaks hea tava näited arukate mõõtmissüsteemide rakendamise alal, levitama seda ja võtma vajalikud meetmed, näiteks ulatuslike katseprojektide näol avalikkuse teadlikkuse parandamiseks, mis on selle tehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu eeltingimus.

| (19) | Teatava kogumi soovitatavate funktsionaalsete nõuete kehtestamine võimaldaks liikmesriigil saavutada arendusplaanides kulutõhususe optimaalse taseme hõlpsamini ja samal ajal. Ühesuguste nõuete kehtestamine annaks ka reguleerijatele, mõõteriistade valmistajatele, võrgukäitajatele ja tarnijatele märku, milline lähenemisviis selles sektoris kõige tõenäolisemalt omaks võetakse. |
| --- | --- |

(19)

Teatava kogumi soovitatavate funktsionaalsete nõuete kehtestamine võimaldaks liikmesriigil saavutada arendusplaanides kulutõhususe optimaalse taseme hõlpsamini ja samal ajal. Ühesuguste nõuete kehtestamine annaks ka reguleerijatele, mõõteriistade valmistajatele, võrgukäitajatele ja tarnijatele märku, milline lähenemisviis selles sektoris kõige tõenäolisemalt omaks võetakse.

| (20) | Toetudes head tava käsitlevatele suunistele, mis elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (European Regulators’ Group for Electricity and Gas, edaspidi „ERGEG”) kindlaks määras, (8) ning liikmesriikide poolt teatatud esimeste tasuvushinnangute analüüsile leiab komisjon, et oleks kasulik soovitada liikmesriikidele ja reguleerijatele, millised ühised miinimumfunktsioonid peaksid olemas olema igal arukal mõõtmissüsteemil. |
| --- | --- |

(20)

Toetudes head tava käsitlevatele suunistele, mis elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (European Regulators’ Group for Electricity and Gas, edaspidi „ERGEG”) kindlaks määras, (8) ning liikmesriikide poolt teatatud esimeste tasuvushinnangute analüüsile leiab komisjon, et oleks kasulik soovitada liikmesriikidele ja reguleerijatele, millised ühised miinimumfunktsioonid peaksid olemas olema igal arukal mõõtmissüsteemil.

| (21) | Olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, |
| --- | --- |

(21)

Olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektoriga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

I.   ANDMEKAITSE JA -TURVALISUSE ALASED LÄHTEKOHAD

| 1. | Käesolevas jaos on esitatud suunised liikmesriikidele selliste arukate võrkude ja arukate mõõtmissüsteemide projekteerimise ja käitamise kohta, milles oleks tagatud põhiõigus isikuandmete kaitstusele. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas jaos on esitatud suunised liikmesriikidele selliste arukate võrkude ja arukate mõõtmissüsteemide projekteerimise ja käitamise kohta, milles oleks tagatud põhiõigus isikuandmete kaitstusele.

| 2. | Samuti on käesolevas jaos esitatud suunised arukate mõõtmissüsteemide rakenduste kasutuselevõtu korral kohaldatavate meetmete kohta selle tagamiseks, et kõnealuste rakenduste kasutuselevõtu korral järgitakse direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikke õigusakte, kus need on kohaldatavad. |
| --- | --- |

2.

Samuti on käesolevas jaos esitatud suunised arukate mõõtmissüsteemide rakenduste kasutuselevõtu korral kohaldatavate meetmete kohta selle tagamiseks, et kõnealuste rakenduste kasutuselevõtu korral järgitakse direktiivi 95/46/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikke õigusakte, kus need on kohaldatavad.

Mõisted

| 3. | Liikmesriike kutsutakse üles võtma teadmiseks järgmised mõisted:
  a)   „arukas võrk” (9)– uuendatud elektrivõrk, mida on täiendatud kahesuunalise digitaalse kommunikatsiooniga tarnija ja tarbija vahel ning aruka arvesti- ja seiresüsteemiga;
  b)   „arukas mõõtmissüsteem”– elektrooniline süsteem, millega saab mõõta energiatarbimist ja saada seejuures rohkem teavet kui tavalise mõõtjaga ning mille kaudu elektrooniliste sidevahendite abil edastatakse ja saadakse andmeid (10);
  c)   „andmekaitsele avaldatava mõju hinnang”– süstemaatiline protsess, millega hinnatakse ohu võimalikku mõju, kui töötlemisoperatsioonid oma laadi, ulatuse või eesmärgi tõttu võivad tekitada erilist ohtu andmesubjekti õigustele ja vabadustele, ning mida teostab andmetöötlemise eest vastutaja või andmetöötleja või andmetöötlemise eest vastutajana toimiv töötleja;
  d)   „lõimitud andmekaitse” (data protection by design)– selle põhimõtte kohaselt võetakse tehnika arengut ja juurutamise kulusid arvesse võttes töötlemisvahendite valimisel ja töötlemise käigus selliseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid ja rakendatakse selliseid menetlusi, millega tagatakse töötlemise vastavus direktiivi 95/46/EÜ nõuetele ja andmesubjekti õiguste kaitsmine;
  e)   „vaikimisi andmekaitse” (data protection by default)– selle põhimõtte kohaselt rakendatakse mehhanisme, millega vaikimisi tagatakse, et töödeldakse vaid töötlemise konkreetse eesmärgi seisukohalt olulisi isikuandmeid, ning eelkõige see, et andmeid ei koguta rohkem ega säilitata kauem, kui kõnealuseks otstarbeks on minimaalselt vaja;
  f)   „parim võimalik tehnika”– tegevuse arendamise ja käitamismeetodite kõige tõhusam ja ajakohasem tase, millega näidatakse konkreetse tehnika praktilist kõlblikkust saada põhimõtteliseks aluseks, millega tagatakse vastavus ELi andmekaitse raamistikule. Parimat võimalikku tehnikat kavandatakse selleks, et ära hoida või leevendada ohte eraelu kaitstusele, isikuandmetele ja turvalisusele. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriike kutsutakse üles võtma teadmiseks järgmised mõisted:

a)   „arukas võrk” (9)– uuendatud elektrivõrk, mida on täiendatud kahesuunalise digitaalse kommunikatsiooniga tarnija ja tarbija vahel ning aruka arvesti- ja seiresüsteemiga;

b)   „arukas mõõtmissüsteem”– elektrooniline süsteem, millega saab mõõta energiatarbimist ja saada seejuures rohkem teavet kui tavalise mõõtjaga ning mille kaudu elektrooniliste sidevahendite abil edastatakse ja saadakse andmeid (10);

c)   „andmekaitsele avaldatava mõju hinnang”– süstemaatiline protsess, millega hinnatakse ohu võimalikku mõju, kui töötlemisoperatsioonid oma laadi, ulatuse või eesmärgi tõttu võivad tekitada erilist ohtu andmesubjekti õigustele ja vabadustele, ning mida teostab andmetöötlemise eest vastutaja või andmetöötleja või andmetöötlemise eest vastutajana toimiv töötleja;

d)   „lõimitud andmekaitse” (data protection by design)– selle põhimõtte kohaselt võetakse tehnika arengut ja juurutamise kulusid arvesse võttes töötlemisvahendite valimisel ja töötlemise käigus selliseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid ja rakendatakse selliseid menetlusi, millega tagatakse töötlemise vastavus direktiivi 95/46/EÜ nõuetele ja andmesubjekti õiguste kaitsmine;

e)   „vaikimisi andmekaitse” (data protection by default)– selle põhimõtte kohaselt rakendatakse mehhanisme, millega vaikimisi tagatakse, et töödeldakse vaid töötlemise konkreetse eesmärgi seisukohalt olulisi isikuandmeid, ning eelkõige see, et andmeid ei koguta rohkem ega säilitata kauem, kui kõnealuseks otstarbeks on minimaalselt vaja;

f)   „parim võimalik tehnika”– tegevuse arendamise ja käitamismeetodite kõige tõhusam ja ajakohasem tase, millega näidatakse konkreetse tehnika praktilist kõlblikkust saada põhimõtteliseks aluseks, millega tagatakse vastavus ELi andmekaitse raamistikule. Parimat võimalikku tehnikat kavandatakse selleks, et ära hoida või leevendada ohte eraelu kaitstusele, isikuandmetele ja turvalisusele.

Isikuandmete kaitsele avaldatava mõju hinnangud

| 4. | Andmekaitsele avaldatava mõju hinnang hõlmab vähemalt kavandatud töötlemistoimingute kirjeldust, andmesubjektide õigusi ja vabadusi ähvardavate ohtude hinnangut, ohtude kõrvaldamiseks kavandatud meetmeid, kaitsemeetmeid, isikuandmete kaitseks ja direktiivi 95/46/EÜ järgimise tõendamiseks võetavaid turvameetmeid ja rakendatavaid mehhanisme, võttes arvesse andmesubjektide ja muude asjaomaste isikute õigusi ja õigustatud huvi. |
| --- | --- |

4.

Andmekaitsele avaldatava mõju hinnang hõlmab vähemalt kavandatud töötlemistoimingute kirjeldust, andmesubjektide õigusi ja vabadusi ähvardavate ohtude hinnangut, ohtude kõrvaldamiseks kavandatud meetmeid, kaitsemeetmeid, isikuandmete kaitseks ja direktiivi 95/46/EÜ järgimise tõendamiseks võetavaid turvameetmeid ja rakendatavaid mehhanisme, võttes arvesse andmesubjektide ja muude asjaomaste isikute õigusi ja õigustatud huvi.

| 5. | Isikuandmete kaitstuse tagamiseks kogu ELis peaksid liikmesriigid vastu võtma andmekaitsele avaldatava mõju hinnangu näidisvormi, mille komisjon töötab välja 12 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja esitab arvamuse saamiseks isikuandmete töötlemisel üksikisikute kaitse töörühmale, ning seda kohaldama. |
| --- | --- |

5.

Isikuandmete kaitstuse tagamiseks kogu ELis peaksid liikmesriigid vastu võtma andmekaitsele avaldatava mõju hinnangu näidisvormi, mille komisjon töötab välja 12 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja esitab arvamuse saamiseks isikuandmete töötlemisel üksikisikute kaitse töörühmale, ning seda kohaldama.

| 6. | Osutatud näidisvormi rakendamisel peaks liikmesriik arvesse võtma töörühma soovitusi üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel. |
| --- | --- |

6.

Osutatud näidisvormi rakendamisel peaks liikmesriik arvesse võtma töörühma soovitusi üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel.

| 7. | Liikmesriik peaks tagama, et võrgukäitajad ja arukate mõõtmissüsteemide käitajad võtaksid vastavalt direktiiviga 95/46/EÜ nendele seatud kohustustele vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed, et tagada isikuandmete kaitse. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriik peaks tagama, et võrgukäitajad ja arukate mõõtmissüsteemide käitajad võtaksid vastavalt direktiiviga 95/46/EÜ nendele seatud kohustustele vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed, et tagada isikuandmete kaitse.

| 8. | Liikmesriik peaks tagama, et isikuandmeid töötlev üksus peaks enne andmete töötlemist nõu andmekaitsele avaldatava mõju hindamise üle andmekaitse järelevalveasutusega, kellele on osutatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28. See peaks võimaldama järelevalveasutusel hinnata töötlemise vastavust nõuetele ja eelkõige ohte andmesubjekti isikuandmete kaitsele ja sellekohaseid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

8.

Liikmesriik peaks tagama, et isikuandmeid töötlev üksus peaks enne andmete töötlemist nõu andmekaitsele avaldatava mõju hindamise üle andmekaitse järelevalveasutusega, kellele on osutatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28. See peaks võimaldama järelevalveasutusel hinnata töötlemise vastavust nõuetele ja eelkõige ohte andmesubjekti isikuandmete kaitsele ja sellekohaseid kaitsemeetmeid.

| 9. | Liikmesriik peaks tagama, et kui on vastu võetud andmekaitsele avaldatava mõju hindamise näidisvorm, millele on osutatud punktis 5, rakendavad võrgukäitajad punkte 7 ja 8 vastavalt kõnealusele vormile. |
| --- | --- |

9.

Liikmesriik peaks tagama, et kui on vastu võetud andmekaitsele avaldatava mõju hindamise näidisvorm, millele on osutatud punktis 5, rakendavad võrgukäitajad punkte 7 ja 8 vastavalt kõnealusele vormile.

Isikuandmete lõimitud kaitse ja kaitse vaikeseadetega

| 10. | Liikmesriik peaks tungivalt soovitama, et võrgukäitajad ei kavandaks arukate võrkude ja aruka mõõtmise arendamist ilma lõimitud andmekaitse ja vaikimisi andmekaitseta. |
| --- | --- |

10.

Liikmesriik peaks tungivalt soovitama, et võrgukäitajad ei kavandaks arukate võrkude ja aruka mõõtmise arendamist ilma lõimitud andmekaitse ja vaikimisi andmekaitseta.

| 11. | Kõikide arukate võrkude arendamisse kaasatud osaliste meetodid peaksid hõlmama lõimitud andmekaitset ja vaikeseadetega andmekaitset. |
| --- | --- |

11.

Kõikide arukate võrkude arendamisse kaasatud osaliste meetodid peaksid hõlmama lõimitud andmekaitset ja vaikeseadetega andmekaitset.

| 12. | Lõimitud andmekaitse tuleks rakendada õigusloome tasandil (õigusnormidega, mis peavad vastama andmekaitse seadustele), tehnilisel tasandil (vajalike nõuete kehtestamisega arukate võrkude tehnilistes normides, mis tagaksid taristu täieliku vastavuse andmekaitse seadustele) ja organisatsioonilisel tasandil (seoses töötlemisega.) |
| --- | --- |

12.

Lõimitud andmekaitse tuleks rakendada õigusloome tasandil (õigusnormidega, mis peavad vastama andmekaitse seadustele), tehnilisel tasandil (vajalike nõuete kehtestamisega arukate võrkude tehnilistes normides, mis tagaksid taristu täieliku vastavuse andmekaitse seadustele) ja organisatsioonilisel tasandil (seoses töötlemisega.)

| 13. | Vaikimisi andmekaitse tuleks rakendada nii, et tarbijale pakutakse vaikekonfiguratsiooni, mis tagab andmete kaitse kõige paremini. |
| --- | --- |

13.

Vaikimisi andmekaitse tuleks rakendada nii, et tarbijale pakutakse vaikekonfiguratsiooni, mis tagab andmete kaitse kõige paremini.

| 14. | Liikmesriigid peaksid innustama Euroopa standardimisorganisatsioone eelistama arukate võrkude võrdlusarhitektuuri, mis põhineb lõimitud andmekaitsel ja vaikimisi andmekaitsel. |
| --- | --- |

14.

Liikmesriigid peaksid innustama Euroopa standardimisorganisatsioone eelistama arukate võrkude võrdlusarhitektuuri, mis põhineb lõimitud andmekaitsel ja vaikimisi andmekaitsel.

| 15. | Läbipaistvuse optimeerimiseks ja üksikisikute usalduse suurendamiseks peaks liikmesriik innustama selliste sobivate sertifitseerimismehhanismide ning andmekaitse pitserite ja märgiste kasutamist, millega sõltumatud osalised tõendavad eraelu puutumatuse austamist. |
| --- | --- |

15.

Läbipaistvuse optimeerimiseks ja üksikisikute usalduse suurendamiseks peaks liikmesriik innustama selliste sobivate sertifitseerimismehhanismide ning andmekaitse pitserite ja märgiste kasutamist, millega sõltumatud osalised tõendavad eraelu puutumatuse austamist.

| 16. | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8 ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni artikli 8 lõikega 2 nõutakse, et isikuandmete kaitstuse õiguse iga rikkumine peab olema põhjendatud. Sellise rikkumise seaduslikkust tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi, arvestades õiguspärasuse, vajalikkuse, seaduspärasuse ja proportsionaalsuse kumulatiivseid kriteeriume. Iga isikuandmete kaitstuse põhiõigust rikkuv isikuandmete töötlemine arukates võrkudes ja arukates mõõtmissüsteemides peab seepärast olema hädavajalik ja proportsionaalne, et seda saaks pidada täielikult vastavaks hartale. |
| --- | --- |

16.

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8 ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooni artikli 8 lõikega 2 nõutakse, et isikuandmete kaitstuse õiguse iga rikkumine peab olema põhjendatud. Sellise rikkumise seaduslikkust tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi, arvestades õiguspärasuse, vajalikkuse, seaduspärasuse ja proportsionaalsuse kumulatiivseid kriteeriume. Iga isikuandmete kaitstuse põhiõigust rikkuv isikuandmete töötlemine arukates võrkudes ja arukates mõõtmissüsteemides peab seepärast olema hädavajalik ja proportsionaalne, et seda saaks pidada täielikult vastavaks hartale.

| 17. | Isikuandmete kaitstuse ja turvalisusega seotud ohtude leevendamiseks peaks liikmesriik koostöös ettevõtjate, komisjoni ja muude sidusrühmadega toetama parima võimaliku tehnika kindlaksmääramist iga ühise miinimumfunktsiooni nõude kohta, mis on loetletud käesoleva soovituse punktis 42. |
| --- | --- |

17.

Isikuandmete kaitstuse ja turvalisusega seotud ohtude leevendamiseks peaks liikmesriik koostöös ettevõtjate, komisjoni ja muude sidusrühmadega toetama parima võimaliku tehnika kindlaksmääramist iga ühise miinimumfunktsiooni nõude kohta, mis on loetletud käesoleva soovituse punktis 42.

Andmekaitse meetmed

| 18. | Kui liikmesriik otsustab, millises ulatuses ta lubab arukates võrkudes teavet töödelda, peaks ta võtma kõik vajalikud meetmed, et andmed muudetaks võimaluste piirides anonüümseks sellisel viisil, et isik ei oleks enam kindlakstehtav. Juhtudel, kus isikuandmeid tuleb koguda, töödelda ja säilitada, peaks liikmesriik tagama, et andmed on otstarbe- ja asjakohased. Andmete kogumine tuleb piirata minimaalsete vajalike andmeteni, millest piisab andmete kogumise eesmärgi saavutamiseks, ja isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks isikuandmeid töödeldakse. |
| --- | --- |

18.

Kui liikmesriik otsustab, millises ulatuses ta lubab arukates võrkudes teavet töödelda, peaks ta võtma kõik vajalikud meetmed, et andmed muudetaks võimaluste piirides anonüümseks sellisel viisil, et isik ei oleks enam kindlakstehtav. Juhtudel, kus isikuandmeid tuleb koguda, töödelda ja säilitada, peaks liikmesriik tagama, et andmed on otstarbe- ja asjakohased. Andmete kogumine tuleb piirata minimaalsete vajalike andmeteni, millest piisab andmete kogumise eesmärgi saavutamiseks, ja isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks isikuandmeid töödeldakse.

| 19. | Isikuandmete töötlemine arukas mõõtmissüsteemis ja selle poolt peab olema seaduslikult põhjendatud ühe või enama direktiivi 95/46/EÜ artiklis 7 loetletud põhjusega. Kui isikuandmeid töödeldakse arukates mõõtmissüsteemides, tuleb arvesse võtta töörühma arvamust üksikisikute isikuandmete kaitse kohta andmetöötluses (11). |
| --- | --- |

19.

Isikuandmete töötlemine arukas mõõtmissüsteemis ja selle poolt peab olema seaduslikult põhjendatud ühe või enama direktiivi 95/46/EÜ artiklis 7 loetletud põhjusega. Kui isikuandmeid töödeldakse arukates mõõtmissüsteemides, tuleb arvesse võtta töörühma arvamust üksikisikute isikuandmete kaitse kohta andmetöötluses (11).

| 20. | Isikuandmete töötlemine kolmandate osaliste poolt, kes pakuvad lisandväärtusega energiateenuseid, peaks samuti olema seaduslik ja põhjendatud ühe või enama direktiivi 95/46/EÜ artiklis 7 loetletud põhjusega. Kui töötlemise aluseks on valitud nõusolek, peaks andmesubjekti nõusolek olema antud vabalt, olema konkreetne, teadlik ja selgesõnaline ning olema antud eraldi iga lisandväärtusega teenuse kohta. Andmesubjektil peaks olema õigus oma nõusolek igal ajal tühistada. Nõusoleku tühistamine ei peaks mõjutama enne tühistamist toimunud töötlemise seaduslikkust. |
| --- | --- |

20.

Isikuandmete töötlemine kolmandate osaliste poolt, kes pakuvad lisandväärtusega energiateenuseid, peaks samuti olema seaduslik ja põhjendatud ühe või enama direktiivi 95/46/EÜ artiklis 7 loetletud põhjusega. Kui töötlemise aluseks on valitud nõusolek, peaks andmesubjekti nõusolek olema antud vabalt, olema konkreetne, teadlik ja selgesõnaline ning olema antud eraldi iga lisandväärtusega teenuse kohta. Andmesubjektil peaks olema õigus oma nõusolek igal ajal tühistada. Nõusoleku tühistamine ei peaks mõjutama enne tühistamist toimunud töötlemise seaduslikkust.

| 21. | Liikmesriik peaks selgelt kindlaks määrama andmetöötlemise eest vastutaja ja andmetöötleja ülesanded ja vastutuse. Need peaksid olema kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ esitatud vastutava töötleja ja volitatud töötleja kohustustega. |
| --- | --- |

21.

Liikmesriik peaks selgelt kindlaks määrama andmetöötlemise eest vastutaja ja andmetöötleja ülesanded ja vastutuse. Need peaksid olema kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ esitatud vastutava töötleja ja volitatud töötleja kohustustega.

| 22. | Liikmesriik peaks tegema enne töötlemise käivitamist analüüsi, et määrata kindlaks, millisel määral on tarnijatel ja võrgukäitajatel vaja aruka energiavõrgu hooldamiseks ja käitamiseks ning arvete esitamiseks säilitada isikuandmeid. Selline analüüs peaks võimaldama liikmesriigil muu hulgas kindlaks määrata, kas tähtaeg, mis on riigi õigusaktides sätestatud isikuandmete säilitamiseks, ei ole pikem, kui aruka võrgu käitamiseks on vaja. See peab hõlmama mehhanisme, millega tagatakse isikuandmete kustutamise ja/või säilitusvajaduse korrapärase läbivaatamise tähtajast kinnipidamine. |
| --- | --- |

22.

Liikmesriik peaks tegema enne töötlemise käivitamist analüüsi, et määrata kindlaks, millisel määral on tarnijatel ja võrgukäitajatel vaja aruka energiavõrgu hooldamiseks ja käitamiseks ning arvete esitamiseks säilitada isikuandmeid. Selline analüüs peaks võimaldama liikmesriigil muu hulgas kindlaks määrata, kas tähtaeg, mis on riigi õigusaktides sätestatud isikuandmete säilitamiseks, ei ole pikem, kui aruka võrgu käitamiseks on vaja. See peab hõlmama mehhanisme, millega tagatakse isikuandmete kustutamise ja/või säilitusvajaduse korrapärase läbivaatamise tähtajast kinnipidamine.

| 23. | Analüüsi tehes peaks iga liikmesriik eelkõige võtma arvesse järgmisi põhimõtteid: andmete minimeerimine, läbipaistvus (on vaja tagada, et lõpptarbijale oleksid kasutajasõbralikult ja arusaadavalt, selges ja lihtsas keeles teatatud isikuandmete töötlemise eesmärgid, ajastus, asjaolud, kogumis-, säilitamisviis ja igasugune muu töötlemisviis) ja üksikisiku volitatus (on vaja tagada, et võetavad meetmed kaitseksid üksikisiku õigusi). |
| --- | --- |

23.

Analüüsi tehes peaks iga liikmesriik eelkõige võtma arvesse järgmisi põhimõtteid: andmete minimeerimine, läbipaistvus (on vaja tagada, et lõpptarbijale oleksid kasutajasõbralikult ja arusaadavalt, selges ja lihtsas keeles teatatud isikuandmete töötlemise eesmärgid, ajastus, asjaolud, kogumis-, säilitamisviis ja igasugune muu töötlemisviis) ja üksikisiku volitatus (on vaja tagada, et võetavad meetmed kaitseksid üksikisiku õigusi).

Andmeturve

| 24. | Liikmesriik peaks tagama, et isikuandmete turve lõimitakse juba varasel etapil võrgu arhitektuuri osana isikuandmete lõimitud kaitsest. See peaks hõlmama meetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku ja ebaseadusliku hävimise ning juhusliku kadumise ja muutmise eest ning vältida isikuandmete igasugust ebaseaduslikku töötlemist, eriti loata avalikustamist, levitamist, juurdepääsu ja muutmist. |
| --- | --- |

24.

Liikmesriik peaks tagama, et isikuandmete turve lõimitakse juba varasel etapil võrgu arhitektuuri osana isikuandmete lõimitud kaitsest. See peaks hõlmama meetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku ja ebaseadusliku hävimise ning juhusliku kadumise ja muutmise eest ning vältida isikuandmete igasugust ebaseaduslikku töötlemist, eriti loata avalikustamist, levitamist, juurdepääsu ja muutmist.

| 25. | Soovitatakse krüpteeritud kanalite kasutamist, kuna see on üks tõhusamaid väärkasutamise vastaseid tehnilisi vahendeid. |
| --- | --- |

25.

Soovitatakse krüpteeritud kanalite kasutamist, kuna see on üks tõhusamaid väärkasutamise vastaseid tehnilisi vahendeid.

| 26. | Liikmesriik peaks arvesse võtma, et arukate võrkude kõik praegused ja tulevased komponendid peaksid vastama kõigile turvalisusega seotud standarditele, mida töötavad välja Euroopa standardiorganisatsioonid, sealhulgas arukate võrkude teabeturbe olulistele nõuetele komisjoni standardimismandaadis M/490. Samuti tuleks arvesse võtta rahvusvahelisi turvalisusstandardeid, eelkõige ISO/IEC 27000 seeria standardeid (nn ISMS-perekonna standardid). |
| --- | --- |

26.

Liikmesriik peaks arvesse võtma, et arukate võrkude kõik praegused ja tulevased komponendid peaksid vastama kõigile turvalisusega seotud standarditele, mida töötavad välja Euroopa standardiorganisatsioonid, sealhulgas arukate võrkude teabeturbe olulistele nõuetele komisjoni standardimismandaadis M/490. Samuti tuleks arvesse võtta rahvusvahelisi turvalisusstandardeid, eelkõige ISO/IEC 27000 seeria standardeid (nn ISMS-perekonna standardid).

| 27. | Liikmesriik peaks tagama, et võrgukäitajad teeksid kindlaks ohud turvalisusele ja võtaksid sobivad turvameetmed, et tagada arukate mõõtmissüsteemide turvalisuse ja vastupidavuse vajalik tase. Sellega seoses peaksid võrgukäitajad koostöös riigi pädevate asutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega kohaldama olemasolevaid standardeid, suuniseid ja kavasid ning selliste puudumisel töötama ise välja uusi. Samuti tuleks arvestada Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) avaldatud sellekohaseid suuniseid. |
| --- | --- |

27.

Liikmesriik peaks tagama, et võrgukäitajad teeksid kindlaks ohud turvalisusele ja võtaksid sobivad turvameetmed, et tagada arukate mõõtmissüsteemide turvalisuse ja vastupidavuse vajalik tase. Sellega seoses peaksid võrgukäitajad koostöös riigi pädevate asutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega kohaldama olemasolevaid standardeid, suuniseid ja kavasid ning selliste puudumisel töötama ise välja uusi. Samuti tuleks arvestada Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) avaldatud sellekohaseid suuniseid.

| 28. | Liikmesriik peaks tagama, et vastavalt direktiivi 2002/58/EÜ artiklile 4 teavitab andmete töötlemise eest vastutaja isikuandmetega seotud rikkumisest põhjendamatu viivituseta ja võimaluse korral 24 tunni jooksul pärast rikkumise avastamist järelevalveasutust ja andmesubjekti, kui rikkumine võib avaldada negatiivset mõju andmesubjekti isikuandmete kaitstusele. |
| --- | --- |

28.

Liikmesriik peaks tagama, et vastavalt direktiivi 2002/58/EÜ artiklile 4 teavitab andmete töötlemise eest vastutaja isikuandmetega seotud rikkumisest põhjendamatu viivituseta ja võimaluse korral 24 tunni jooksul pärast rikkumise avastamist järelevalveasutust ja andmesubjekti, kui rikkumine võib avaldada negatiivset mõju andmesubjekti isikuandmete kaitstusele.

Teavitamine ja läbipaistvus seoses arukate mõõtjatega

| 29. | Ilma et see piiraks andmetöötlemise eest vastutajatele direktiiviga 95/46/EÜ seatud kohustusi, peaks liikmesriik nõudma, et võrgukäitajad töötavad välja ja avaldavad iga oma käitatava rakenduse kohta täpse ja kergesti arusaadava teabedokumendi. Teabedokument peaks hõlmama vähemalt punkte, millele on osutatud direktiivi 95/46/EÜ artiklites 10 ja 11.
  Andmesubjektile, kelle isikuandmeid kogutakse, peaks andmetöötluse eest vastutaja teatama vähemalt järgmise:






  a) | andmetöötluse eest vastutaja ning vajaduse korral tema esindaja ja andmekaitseametniku nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- | --- |

29.

Ilma et see piiraks andmetöötlemise eest vastutajatele direktiiviga 95/46/EÜ seatud kohustusi, peaks liikmesriik nõudma, et võrgukäitajad töötavad välja ja avaldavad iga oma käitatava rakenduse kohta täpse ja kergesti arusaadava teabedokumendi. Teabedokument peaks hõlmama vähemalt punkte, millele on osutatud direktiivi 95/46/EÜ artiklites 10 ja 11.

Andmesubjektile, kelle isikuandmeid kogutakse, peaks andmetöötluse eest vastutaja teatama vähemalt järgmise:

a)

andmetöötluse eest vastutaja ning vajaduse korral tema esindaja ja andmekaitseametniku nimi ja kontaktandmed;

| b) | töötlemise eesmärk, mille jaoks isikuandmeid kasutatakse, sealhulgas lepingu- ja üldtingimused ning andmetöötlemise eest vastutaja õigustatud huvi, kui töötlemine põhineb direktiivi 95/46/EÜ artiklil 7; |
| --- | --- |

b)

töötlemise eesmärk, mille jaoks isikuandmeid kasutatakse, sealhulgas lepingu- ja üldtingimused ning andmetöötlemise eest vastutaja õigustatud huvi, kui töötlemine põhineb direktiivi 95/46/EÜ artiklil 7;

| c) | isikuandmete säilitamise tähtaeg; |
| --- | --- |

c)

isikuandmete säilitamise tähtaeg;

| d) | andmesubjekti õigus taotleda andmetöötluse eest vastutajalt juurdepääsu oma isikuandmetele ning nende parandamist või kustutamist ning vaidlustada oma isikuandmete töötlemist; |
| --- | --- |

d)

andmesubjekti õigus taotleda andmetöötluse eest vastutajalt juurdepääsu oma isikuandmetele ning nende parandamist või kustutamist ning vaidlustada oma isikuandmete töötlemist;

| e) | õigus esitada kaebust direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28 osutatud järelevalveasutusele ja selle asutuse kontaktandmed; |
| --- | --- |

e)

õigus esitada kaebust direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28 osutatud järelevalveasutusele ja selle asutuse kontaktandmed;

| f) | isikuandmete vastuvõtjad või vastuvõtjate kategooriad; |
| --- | --- |

f)

isikuandmete vastuvõtjad või vastuvõtjate kategooriad;

| g) | muu teave, mis on vajalik andmesubjekti õigusi arvestava andmetöötluse tagamiseks, võttes arvesse isikuandmete kogumise konkreetset olukorda. |
| --- | --- |

g)

muu teave, mis on vajalik andmesubjekti õigusi arvestava andmetöötluse tagamiseks, võttes arvesse isikuandmete kogumise konkreetset olukorda.

II.   METOODIKA ARUKA MÕÕTMISSÜSTEEMI KASUTUSELEVÕTU PIKAAJALISE TASUVUSE MAJANDUSLIKUKS HINDAMISEKS

| 30. | Käesolevas jaos esitatakse liikmesriikidele tasuvuse hindamise suunised ja raamistik, mis on aluseks aruka mõõtmissüsteemi kasutuselevõtu pikaajalise tasuvuse järjepidevaks, usaldusväärseks ja läbipaistvaks majanduslikuks hindamiseks. |
| --- | --- |

30.

Käesolevas jaos esitatakse liikmesriikidele tasuvuse hindamise suunised ja raamistik, mis on aluseks aruka mõõtmissüsteemi kasutuselevõtu pikaajalise tasuvuse järjepidevaks, usaldusväärseks ja läbipaistvaks majanduslikuks hindamiseks.

| 31. | Majanduslikul hindamisel tuleks järgida lisas esitatud suuniseid ja sel peaksid alati olema neli järgmist etappi:






  — | kohandamine kohalikele tingimustele; |
| --- | --- | --- |

31.

Majanduslikul hindamisel tuleks järgida lisas esitatud suuniseid ja sel peaksid alati olema neli järgmist etappi:

—

kohandamine kohalikele tingimustele;

| — | tasuvusanalüüs; |
| --- | --- |

—

tasuvusanalüüs;

| — | tundlikkusanalüüs; |
| --- | --- |

—

tundlikkusanalüüs;

| — | tulemuslikkuse hindamine, välismõjud ja sotsiaalne mõju. |
| --- | --- |

—

tulemuslikkuse hindamine, välismõjud ja sotsiaalne mõju.

Kohandamine kohalikele tingimustele

| 32. | Aruka mõõtmissüsteemi kasutuselevõtu majanduslikul hindamisel peaks liikmesriik või pädev asutus, kelle liikmesriik hindamiseks määrab, hoolikalt uurima sobivaid elluviidud katseprogramme, millega on juba rakendatud arukas mõõtmissüsteem, ja võtma neid arvesse. Samuti peaks ta võimaluse korral arvestama tegelikku välitingimustes saadud tulemuslikkust ja asjakohaseid tegeliku elu kogemusi, et oma eeldusi kohandada tehnoloogiavalikutele ja optimeerida arukate mõõtmissüsteemidega seotud kulusid ja tulusid ning tarbija kaasamist nii üldsuse teavitamiseks kui ka selliste süsteemide kasutamiseks. |
| --- | --- |

32.

Aruka mõõtmissüsteemi kasutuselevõtu majanduslikul hindamisel peaks liikmesriik või pädev asutus, kelle liikmesriik hindamiseks määrab, hoolikalt uurima sobivaid elluviidud katseprogramme, millega on juba rakendatud arukas mõõtmissüsteem, ja võtma neid arvesse. Samuti peaks ta võimaluse korral arvestama tegelikku välitingimustes saadud tulemuslikkust ja asjakohaseid tegeliku elu kogemusi, et oma eeldusi kohandada tehnoloogiavalikutele ja optimeerida arukate mõõtmissüsteemidega seotud kulusid ja tulusid ning tarbija kaasamist nii üldsuse teavitamiseks kui ka selliste süsteemide kasutamiseks.

| 33. | Tasuvusanalüüsi tegemiseks peaks liikmesriik või pädev asutus, kelle liikmesriik määrab, tagama, et käsitletakse vähemalt kahte prognoositavat stsenaariumi, millest üks on senise olukorra jätkumine („ära tee midagi ja midagi ei juhtu”). Elektrienergia puhul peaks teine stsenaarium olema kooskõlas direktiivis 2009/72/EÜ seatud kohustusega saavutada 2020. aastaks aruka mõõtmise rakendamine 80 % ulatuses ja selles tuleks vaadelda ühiseid miinimumfunktsioone, mis on esitatud käesoleva soovituse III jaos. Soovitatakse uurida veel muid alternatiivseid stsenaariume. Sellistes stsenaariumides tuleks arvesse võtta ka sünergiat olemasolevate ja tulevaste energiasäästumeetmetega, samuti muid tagasisidevorme ja nõuandeid tarbijatele, eriti sagedase arveesitamise kasutuselevõttu või tegelikul tarbimisel, mitte kindlal määral või hinnangulisel tarbimisel põhinevaid kuluaruandeid. Liikmesriik peaks oma alternatiivsetes stsenaariumides kaaluma positiivset mõju, mida arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtule võivad avaldada tarbijate selge informeerimine ja hindade läbipaistvus, samuti konkurents valmistajate ja tarnijate poolel. |
| --- | --- |

33.

Tasuvusanalüüsi tegemiseks peaks liikmesriik või pädev asutus, kelle liikmesriik määrab, tagama, et käsitletakse vähemalt kahte prognoositavat stsenaariumi, millest üks on senise olukorra jätkumine („ära tee midagi ja midagi ei juhtu”). Elektrienergia puhul peaks teine stsenaarium olema kooskõlas direktiivis 2009/72/EÜ seatud kohustusega saavutada 2020. aastaks aruka mõõtmise rakendamine 80 % ulatuses ja selles tuleks vaadelda ühiseid miinimumfunktsioone, mis on esitatud käesoleva soovituse III jaos. Soovitatakse uurida veel muid alternatiivseid stsenaariume. Sellistes stsenaariumides tuleks arvesse võtta ka sünergiat olemasolevate ja tulevaste energiasäästumeetmetega, samuti muid tagasisidevorme ja nõuandeid tarbijatele, eriti sagedase arveesitamise kasutuselevõttu või tegelikul tarbimisel, mitte kindlal määral või hinnangulisel tarbimisel põhinevaid kuluaruandeid. Liikmesriik peaks oma alternatiivsetes stsenaariumides kaaluma positiivset mõju, mida arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtule võivad avaldada tarbijate selge informeerimine ja hindade läbipaistvus, samuti konkurents valmistajate ja tarnijate poolel.

| 34. | Eri stsenaariumide kasutamise tingimuste kehtestamisel ja võimaluste üle otsuste tegemisel peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et selle teema kohta küsitakse õigel ajal riigi reguleerivate asutuste ning arukate mõõtmissüsteemide edendajate ja teostajate arvamust (enamikus liikmesriikides on need jaotussüsteemide käitajad) ning võimaluse korral sellekohaste katseprojektide elluviijate seisukohti. |
| --- | --- |

34.

Eri stsenaariumide kasutamise tingimuste kehtestamisel ja võimaluste üle otsuste tegemisel peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et selle teema kohta küsitakse õigel ajal riigi reguleerivate asutuste ning arukate mõõtmissüsteemide edendajate ja teostajate arvamust (enamikus liikmesriikides on need jaotussüsteemide käitajad) ning võimaluse korral sellekohaste katseprojektide elluviijate seisukohti.

| 35. | Seoses raamtingimuste kehtestamisega ja selle ajal peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et võetakse arvesse iga sobivat sidetaristu tehnoloogiat, arhitektuuri ja kõiki meetmeid, mis on vajalikud, et tagada koostalitlusvõime ja vastavus olemasolevatele ELi või rahvusvahelistele standarditele ning parimale tavale. Lisaks peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et analüüsi aluseks olevad eeldused viiakse vastavusse kohalike asjaoludega ning peetakse silmas selliseid näitajaid nagu geograafiline kaetus, elektrienergianõudlus, tippkoormus ning mikro- ja makromajanduslikud tingimused. Käesoleva soovituse lisa 2. jaos on loetletud näitajad, mille kasutamise liikmesriik peaks seejuures tagama. |
| --- | --- |

35.

Seoses raamtingimuste kehtestamisega ja selle ajal peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et võetakse arvesse iga sobivat sidetaristu tehnoloogiat, arhitektuuri ja kõiki meetmeid, mis on vajalikud, et tagada koostalitlusvõime ja vastavus olemasolevatele ELi või rahvusvahelistele standarditele ning parimale tavale. Lisaks peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et analüüsi aluseks olevad eeldused viiakse vastavusse kohalike asjaoludega ning peetakse silmas selliseid näitajaid nagu geograafiline kaetus, elektrienergianõudlus, tippkoormus ning mikro- ja makromajanduslikud tingimused. Käesoleva soovituse lisa 2. jaos on loetletud näitajad, mille kasutamise liikmesriik peaks seejuures tagama.

Tasuvusanalüüs

| 36. | Liikmesriik või tema määratud pädev asutus peaks tagama, et tasuvusanalüüsi tegemisel järgitakse toetavaid suuniseid ja astmelist metodoloogilist raamistikku (tasuvusanalüüsi seitse astet), mis on esitatud käesoleva soovituse lisas. Lisaks peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et kõik eeldatavad kulud ja tulud arvutatakse mõistlikult, läbipaistvalt ja hästi dokumenteeritult, mis on kooskõlas nende hindamiseks pakutud loogilise astmelise protsessiga. Tasuvusanalüüsis tuleb selgelt esitada kulud, mida võib-olla peab kandma tarbija seoses arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtmisega, ja võrrelda neid pikaajaliste võimalike tuludega, mida võib saada tarbija. I lisa tabelites 4 ja 5 on esitatud mitteammendav loetelu üksikosadest, mis tuleks hõlmata tasuvusanalüüsiga. |
| --- | --- |

36.

Liikmesriik või tema määratud pädev asutus peaks tagama, et tasuvusanalüüsi tegemisel järgitakse toetavaid suuniseid ja astmelist metodoloogilist raamistikku (tasuvusanalüüsi seitse astet), mis on esitatud käesoleva soovituse lisas. Lisaks peaks liikmesriik või tema määratud pädev asutus tagama, et kõik eeldatavad kulud ja tulud arvutatakse mõistlikult, läbipaistvalt ja hästi dokumenteeritult, mis on kooskõlas nende hindamiseks pakutud loogilise astmelise protsessiga. Tasuvusanalüüsis tuleb selgelt esitada kulud, mida võib-olla peab kandma tarbija seoses arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtmisega, ja võrrelda neid pikaajaliste võimalike tuludega, mida võib saada tarbija. I lisa tabelites 4 ja 5 on esitatud mitteammendav loetelu üksikosadest, mis tuleks hõlmata tasuvusanalüüsiga.

Tundlikkusanalüüs

| 37. | Liikmesriik või tema määratud pädev asutus peaks kindlaks tegema tundlikkusanalüüsi seisukohast olulise tähtsusega muutujad ja teatama nende muutumisvahemiku (kindlakstehtud oluliste muutujate miinimum- ja maksimumväärtused) soodsates kasutuselevõtu tingimustes, milles tulud vastavalt tundlikkusanalüüsile ületavad kulusid. Lisaks tuleks analüüsis käsitleda ka tundlikkust kõikumiste suhtes ja võimalikke kontrollimeetmeid, millega muutuja hoitakse soovitud vahemikus. |
| --- | --- |

37.

Liikmesriik või tema määratud pädev asutus peaks kindlaks tegema tundlikkusanalüüsi seisukohast olulise tähtsusega muutujad ja teatama nende muutumisvahemiku (kindlakstehtud oluliste muutujate miinimum- ja maksimumväärtused) soodsates kasutuselevõtu tingimustes, milles tulud vastavalt tundlikkusanalüüsile ületavad kulusid. Lisaks tuleks analüüsis käsitleda ka tundlikkust kõikumiste suhtes ja võimalikke kontrollimeetmeid, millega muutuja hoitakse soovitud vahemikus.

Tulemuslikkuse hindamine, välismõjud ja sotsiaalne mõju

| 38. | Liikmesriik või tema määratud pädev asutus peaks arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtu positiivsete külgede, välismõjude (mõju keskkonnale või tervishoiule), avaliku korra tagamise meetmete mõju ja sotsiaalsete hüvede hindamisel tagama, et kasutatakse sobivaid kaalutegureid, millega täiendatakse tasuvusanalüüsi eelmise etapi kvantitatiivseid tulemusi.
  Käesoleva soovituse lisas on esitatud viidete loetelu muude kaasnevate tulude leidmiseks. |
| --- | --- |

38.

Liikmesriik või tema määratud pädev asutus peaks arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtu positiivsete külgede, välismõjude (mõju keskkonnale või tervishoiule), avaliku korra tagamise meetmete mõju ja sotsiaalsete hüvede hindamisel tagama, et kasutatakse sobivaid kaalutegureid, millega täiendatakse tasuvusanalüüsi eelmise etapi kvantitatiivseid tulemusi.

Käesoleva soovituse lisas on esitatud viidete loetelu muude kaasnevate tulude leidmiseks.

III.   ÜHISTE MIINIMUMFUNKTSIOONIDE NÕUDED ELEKTRIENERGIA ARUKA MÕÕTMISE SÜSTEEMI PUHUL

| 39. | Käesolev jagu põhineb väljaselgitatud parimale tavale elektrienergia aruka mõõtmise valdkonnas, vastavalt 11 liikmesriigis tehtud varasele tasuvusanalüüsile. Selles on esitatud suunised meetmete kohta, millega tagatakse, et liikmesriik kasutab õigesti arukate mõõtmissüsteemide vajalikku koostalitlusvõimet ja standardeid, mida praegu arendatakse vastavalt mandaatidele M/441, M/468 ja M/490, samuti parimat tava. |
| --- | --- |

39.

Käesolev jagu põhineb väljaselgitatud parimale tavale elektrienergia aruka mõõtmise valdkonnas, vastavalt 11 liikmesriigis tehtud varasele tasuvusanalüüsile. Selles on esitatud suunised meetmete kohta, millega tagatakse, et liikmesriik kasutab õigesti arukate mõõtmissüsteemide vajalikku koostalitlusvõimet ja standardeid, mida praegu arendatakse vastavalt mandaatidele M/441, M/468 ja M/490, samuti parimat tava.

| 40. | Liikmesriikidele antakse suunised elektrienergia aruka mõõtmise teatavate ühiste miinimumfunktsioonide nõuete kohta, mis võimaldaksid neil kindlaks teha ühised vahendid kulutasuvuse saavutamiseks süsteemide kasutuselevõtu puhul. See võiks omakorda olla liikmesriikide, mõõtmisvahendite tarnijate ja võrgukäitajate jaoks ühine alus, millele toetudes nad teevad oma tasuvusanalüüse ja investeeringuid, et hõlbustada mõõtmissüsteemide kasutuselevõtuga seotud riigihankeid ja anda reguleerijatele Euroopa võrdlusmääratlused. |
| --- | --- |

40.

Liikmesriikidele antakse suunised elektrienergia aruka mõõtmise teatavate ühiste miinimumfunktsioonide nõuete kohta, mis võimaldaksid neil kindlaks teha ühised vahendid kulutasuvuse saavutamiseks süsteemide kasutuselevõtu puhul. See võiks omakorda olla liikmesriikide, mõõtmisvahendite tarnijate ja võrgukäitajate jaoks ühine alus, millele toetudes nad teevad oma tasuvusanalüüse ja investeeringuid, et hõlbustada mõõtmissüsteemide kasutuselevõtuga seotud riigihankeid ja anda reguleerijatele Euroopa võrdlusmääratlused.

| 41. | Samuti on käesolevas jaos suunised sätete kohta, millega tagatakse tulu tarbijate jaoks ja aidatakse suurendada energiatõhusust. See peaks hõlbustama arukate mõõtmissüsteemide ühendamist standarditud liidestega, mis on varustatud tarbijasõbralike töövahenditega, milles ühendatakse tarbimisandmed ja teavitamine kuludest ning millega innustatakse tarbijat tundma huvi energiasäästumeetmete ja hinnastiimulite (response to demand) vastu. Sellist lähenemisviisi tuleks täielikult arvesse võtta, kui vastavalt ELi õigusele analüüsitakse elektrienergia aruka mõõtmise süsteemide kasutuselevõtu tasuvust. |
| --- | --- |

41.

Samuti on käesolevas jaos suunised sätete kohta, millega tagatakse tulu tarbijate jaoks ja aidatakse suurendada energiatõhusust. See peaks hõlbustama arukate mõõtmissüsteemide ühendamist standarditud liidestega, mis on varustatud tarbijasõbralike töövahenditega, milles ühendatakse tarbimisandmed ja teavitamine kuludest ning millega innustatakse tarbijat tundma huvi energiasäästumeetmete ja hinnastiimulite (response to demand) vastu. Sellist lähenemisviisi tuleks täielikult arvesse võtta, kui vastavalt ELi õigusele analüüsitakse elektrienergia aruka mõõtmise süsteemide kasutuselevõtu tasuvust.

Ühiste miinimumfunktsioonide nõuded

| 42. | Elektrienergia tarbimise iga arukas mõõtmissüsteem peaks pakkuma vähemalt järgmisi võimalusi. | Tarbija jaoks






  a) | Andma lugemeid otse tarbijale ja igale tarbija poolt volitatud kolmandale isikule. See funktsionaalsus on arukates mõõtmissüsteemides oluline, kuna otsene tagasiside tarbijale on tähtis energiasäästu tagamiseks nõudluse poolel. On märkimisväärne konsensus, et on vaja ette näha standarditud liidesed, millega saaks teha juhtimisotsuseid reaalajas (näiteks kodu automatiseerimine), kasutada eri hinnastiimuleid ning hõlbustada andmete turvalist saatmist otse tarbijale. Tuleb tungivalt soovitada õigete, kasutajasõbralike ja õigeaegsete lugemite andmist tarbija valitud liidesest otse tarbijale ja tema poolt volitatud kolmandale isikule, kuna need on üliolulised hinnastiimuliteenuste osutamiseks, Interneti kaudu energiasäästuotsuste tegemiseks ja hajutatud energiaressursside tõhusaks võrkuühendamiseks. Energiasäästu stimuleerimiseks soovitatakse liikmesriigil tagada, et arukat mõõtmissüsteemi kasutav lõpptarbija saaks standarditud liidese, mis annab tarbijale tema individuaalse tarbimise andmeid visualiseeritud kujul. |
| --- | --- | --- | --- |

42.

Elektrienergia tarbimise iga arukas mõõtmissüsteem peaks pakkuma vähemalt järgmisi võimalusi.

Tarbija jaoks

a)

Andma lugemeid otse tarbijale ja igale tarbija poolt volitatud kolmandale isikule. See funktsionaalsus on arukates mõõtmissüsteemides oluline, kuna otsene tagasiside tarbijale on tähtis energiasäästu tagamiseks nõudluse poolel. On märkimisväärne konsensus, et on vaja ette näha standarditud liidesed, millega saaks teha juhtimisotsuseid reaalajas (näiteks kodu automatiseerimine), kasutada eri hinnastiimuleid ning hõlbustada andmete turvalist saatmist otse tarbijale. Tuleb tungivalt soovitada õigete, kasutajasõbralike ja õigeaegsete lugemite andmist tarbija valitud liidesest otse tarbijale ja tema poolt volitatud kolmandale isikule, kuna need on üliolulised hinnastiimuliteenuste osutamiseks, Interneti kaudu energiasäästuotsuste tegemiseks ja hajutatud energiaressursside tõhusaks võrkuühendamiseks. Energiasäästu stimuleerimiseks soovitatakse liikmesriigil tagada, et arukat mõõtmissüsteemi kasutav lõpptarbija saaks standarditud liidese, mis annab tarbijale tema individuaalse tarbimise andmeid visualiseeritud kujul.

| b) | Ajakohastama punktis a osutatud lugemeid piisavalt sageli, et teavet oleks võimalik kasutada energia säästmiseks. See funktsioon on täielikult seotud nõudluse poolega, nimelt lõpptarbijaga. Kui tarbija peab toetuma süsteemi antavale teabele, peab ta nägema, kuidas selles teabes kajastub tema käitumine. Sagedus tuleb kohandada energiat tarbivate või tootvate toodete reageerimisajale. Üldiselt ollakse arvamusel, et ajakohastamise sagedus peab olema vähemalt kord 15 minuti kohta. On tõenäoline, et edasine areng ja uued energiateenused nõuavad veelgi kiiremat sidepidamist. Samuti soovitatakse, et arukas mõõtmissüsteem peaks suutma säilitada tarbija tarbimisandmeid mõistliku aja jooksul, et tarbija ja iga tema poolt volitatud kolmas isik saaks vaadata ja välja võtta andmeid varasema tarbimise kohta. See peaks võimaldama arvutada tarbimisega seotud kulusid. |
| --- | --- |

b)

Ajakohastama punktis a osutatud lugemeid piisavalt sageli, et teavet oleks võimalik kasutada energia säästmiseks. See funktsioon on täielikult seotud nõudluse poolega, nimelt lõpptarbijaga. Kui tarbija peab toetuma süsteemi antavale teabele, peab ta nägema, kuidas selles teabes kajastub tema käitumine. Sagedus tuleb kohandada energiat tarbivate või tootvate toodete reageerimisajale. Üldiselt ollakse arvamusel, et ajakohastamise sagedus peab olema vähemalt kord 15 minuti kohta. On tõenäoline, et edasine areng ja uued energiateenused nõuavad veelgi kiiremat sidepidamist. Samuti soovitatakse, et arukas mõõtmissüsteem peaks suutma säilitada tarbija tarbimisandmeid mõistliku aja jooksul, et tarbija ja iga tema poolt volitatud kolmas isik saaks vaadata ja välja võtta andmeid varasema tarbimise kohta. See peaks võimaldama arvutada tarbimisega seotud kulusid.

| | Mõõtmissüsteemi käitaja jaoks






  c) | Võimaldama käitajal näitude kauglugemist. See funktsioon on seotud pakkumise poolega (mõõtmissüsteemi käitaja). Peaaegu kõik arvavad, et see on üks peamisi funktsioone. |
| --- | --- | --- |

Mõõtmissüsteemi käitaja jaoks

c)

Võimaldama käitajal näitude kauglugemist. See funktsioon on seotud pakkumise poolega (mõõtmissüsteemi käitaja). Peaaegu kõik arvavad, et see on üks peamisi funktsioone.

| d) | Võimaldama kahepoolset sidepidamist aruka mõõtmissüsteemi ja väliste võrkude vahel, millega hooldatakse ja juhitakse mõõtmissüsteemi. See funktsioon on seotud mõõtmisega. Peaaegu kõik arvavad, et see on üks peamisi funktsioone. |
| --- | --- |

d)

Võimaldama kahepoolset sidepidamist aruka mõõtmissüsteemi ja väliste võrkude vahel, millega hooldatakse ja juhitakse mõõtmissüsteemi. See funktsioon on seotud mõõtmisega. Peaaegu kõik arvavad, et see on üks peamisi funktsioone.

| e) | Võimaldama lugemeid võtta piisavalt sageli, et teavet saaks kasutada võrgu töö planeerimiseks. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. |
| --- | --- |

e)

Võimaldama lugemeid võtta piisavalt sageli, et teavet saaks kasutada võrgu töö planeerimiseks. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega.

| | Energiavarustuse kaubandusliku külje jaoks






  f) | Toetama täiustatud tariifisüsteeme. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. Arukates mõõtmissüsteemides tuleks kasutada täiustatud tariifistruktuure, kasutamisaja registreerimist ja tariifide kaugjuhtimist. See peaks aitama tarbijatel ja võrgukäitajatel saavutada energiatõhusust ja kulusäästu energianõudluse tippude vähendamise kaudu. See funktsioon koos punktides a ja b osutatud funktsioonidega on üks peamisi tõukejõude tarbijatele võimaluste andmiseks ja tarnesüsteemi energiatõhususe suurendamiseks. Soovitatakse tungivalt, et arukas mõõtmissüsteem võimaldaks teavet täiustatud tariifivalikute kohta lõpptarbijale automaatselt üle kanda, näiteks punktis a osutatud standarditud liidese kaudu. |
| --- | --- | --- |

Energiavarustuse kaubandusliku külje jaoks

f)

Toetama täiustatud tariifisüsteeme. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. Arukates mõõtmissüsteemides tuleks kasutada täiustatud tariifistruktuure, kasutamisaja registreerimist ja tariifide kaugjuhtimist. See peaks aitama tarbijatel ja võrgukäitajatel saavutada energiatõhusust ja kulusäästu energianõudluse tippude vähendamise kaudu. See funktsioon koos punktides a ja b osutatud funktsioonidega on üks peamisi tõukejõude tarbijatele võimaluste andmiseks ja tarnesüsteemi energiatõhususe suurendamiseks. Soovitatakse tungivalt, et arukas mõõtmissüsteem võimaldaks teavet täiustatud tariifivalikute kohta lõpptarbijale automaatselt üle kanda, näiteks punktis a osutatud standarditud liidese kaudu.

| g) | Võimaldama kaugjuhtimisega tarnimist sisse ja välja lülitada, kohaldada voolu või võimsuse piiramist. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. See pakub täiendavat kaitset tarbijale, kuna sellega võimaldatakse piirangute järkjärgulist kohaldamist. Sellega kiirendatakse protsesse näiteks uude elukohta kolimisel – nii saab end kiiresti ja lihtsalt varasemast energiavarustusest lahti ühendada ning uues kohas sisse lülitada. Seda on vaja võrgu tehniliste häireolukordade lahendamiseks. See võib aga tekitada täiendavaid ohte turvalisusele ja need tuleb minimeerida. |
| --- | --- |

g)

Võimaldama kaugjuhtimisega tarnimist sisse ja välja lülitada, kohaldada voolu või võimsuse piiramist. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. See pakub täiendavat kaitset tarbijale, kuna sellega võimaldatakse piirangute järkjärgulist kohaldamist. Sellega kiirendatakse protsesse näiteks uude elukohta kolimisel – nii saab end kiiresti ja lihtsalt varasemast energiavarustusest lahti ühendada ning uues kohas sisse lülitada. Seda on vaja võrgu tehniliste häireolukordade lahendamiseks. See võib aga tekitada täiendavaid ohte turvalisusele ja need tuleb minimeerida.

| | Turvalisuse ja andmekaitse jaoks






  h) | Tagama turvalise andmeside. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. Kõrge turvalisustase on tähtis mõõtja ja käitaja igasuguse teabevahetuse puhul. See kehtib nii mõõtja poolt ja mõõtjale saadetavate otseste teadete kohta kui ka teadete kohta, mis saadetakse mõõtja kaudu tarbija ruumidesse või ruumidest mis tahes seadmele ja juhtimispuldile või seadmelt ja juhtimispuldilt. Kohaliku teabevahetuse puhul tarbija ruumides on nõutav nii eraelu puutumatus kui ka andmekaitse. |
| --- | --- | --- |

Turvalisuse ja andmekaitse jaoks

h)

Tagama turvalise andmeside. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. Kõrge turvalisustase on tähtis mõõtja ja käitaja igasuguse teabevahetuse puhul. See kehtib nii mõõtja poolt ja mõõtjale saadetavate otseste teadete kohta kui ka teadete kohta, mis saadetakse mõõtja kaudu tarbija ruumidesse või ruumidest mis tahes seadmele ja juhtimispuldile või seadmelt ja juhtimispuldilt. Kohaliku teabevahetuse puhul tarbija ruumides on nõutav nii eraelu puutumatus kui ka andmekaitse.

| i) | Pettuste ärahoidmine ja avastamine. See funktsioon on seotud pakkumise poolega: turvalisus ja ohutus juurdepääsu puhul. Tugev üksmeel näitab, millist tähtsust omistatakse sellele funktsioonile. See on vajalik tarbija kaitsmiseks näiteks häkkeri ründe eest, mitte üksnes pettuste ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

i)

Pettuste ärahoidmine ja avastamine. See funktsioon on seotud pakkumise poolega: turvalisus ja ohutus juurdepääsu puhul. Tugev üksmeel näitab, millist tähtsust omistatakse sellele funktsioonile. See on vajalik tarbija kaitsmiseks näiteks häkkeri ründe eest, mitte üksnes pettuste ärahoidmiseks.

| | Elektri hajatootmise jaoks






  j) | Võimaldama siseneva ja väljuva energia ning varr-tundide mõõtmist. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. Enamik riike pakub funktsioone, mis on vajalikud taastuvenergia ja kohalikul mikrotasandil tootmiseks; see tagab paigaldatud mõõtja sobivuse ka tulevikus. Soovitatakse võtta see funktsioon standardfunktsioonide hulka, et seda saaks sisse või välja lülitada vastavalt tarbija soovile ja vajadustele. |
| --- | --- | --- |

Elektri hajatootmise jaoks

j)

Võimaldama siseneva ja väljuva energia ning varr-tundide mõõtmist. See funktsioon on seotud nii nõudluse poolega kui ka pakkumise poolega. Enamik riike pakub funktsioone, mis on vajalikud taastuvenergia ja kohalikul mikrotasandil tootmiseks; see tagab paigaldatud mõõtja sobivuse ka tulevikus. Soovitatakse võtta see funktsioon standardfunktsioonide hulka, et seda saaks sisse või välja lülitada vastavalt tarbija soovile ja vajadustele.

Järelmeetmed

| 43. | Liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed käesoleva soovituse järgimiseks ja tutvustamiseks kõikidele sidusrühmadele, kes on seotud arukate võrgurakenduste projekteerimise ja käitamisega ELis. |
| --- | --- |

43.

Liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed käesoleva soovituse järgimiseks ja tutvustamiseks kõikidele sidusrühmadele, kes on seotud arukate võrgurakenduste projekteerimise ja käitamisega ELis.

| 44. | Liikmesriik peaks 3. septembriks 2012 teatama komisjonile arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtu tasuvusanalüüsi tulemused ning seoses käesoleva soovitusega heaks kiidetud meetmed ja kavad. |
| --- | --- |

44.

Liikmesriik peaks 3. septembriks 2012 teatama komisjonile arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtu tasuvusanalüüsi tulemused ning seoses käesoleva soovitusega heaks kiidetud meetmed ja kavad.

| 45. | Komisjon kavatseb käesolevat soovitust arvestades hinnata aruka mõõtmise kohta avaldatud majanduslikke hinnanguid. |
| --- | --- |

45.

Komisjon kavatseb käesolevat soovitust arvestades hinnata aruka mõõtmise kohta avaldatud majanduslikke hinnanguid.

Adressaadid

| 46. | Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriigile ja igale tema määratud pädevale asutusele, kes osaleb arukate mõõtmissüsteemide majanduslikus hindamises. |
| --- | --- |

46.

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriigile ja igale tema määratud pädevale asutusele, kes osaleb arukate mõõtmissüsteemide majanduslikus hindamises.

Brüssel, 9. märts 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

(1)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 55.

1

(2)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 94.

2

(3)  KOM(2011) 202 (lõplik).

3

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

4

(5)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

5

(6)  KOM(2007) 228 (lõplik).

6

(7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.

7

(8)  Arukate elektri- ja gaasimõõtjate alaseid regulatiivseid aspekte käsitlevad ERGEGi suunised hea tava kohta (ERGEG Guidelines of Good Practice (GGP) on regulatory aspects of smart meters for electricity and gas, Ref. E10-RMF-29-05).

8

(9)  Euroopa arukate võrkude töökond määratleb arukad võrgud kui energiavõrgud, mille abil saab tõhusalt integreerida kõigi võrku ühendatud kasutajate käitumise, et saada majanduslikult tõhus säästlik elektrisüsteem, mis on säästlik, väikeste kadudega, varustuskindel ja hea tarnekvaliteediga: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf

9

(10)  Tõlgendamismärkus direktiivi 2009/72/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju) ja direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju) kohta. Jaemüügiturud, lk 7.

10

(11)  Artikli 29 kohase arukate mõõtmissüsteemide töörühma arvamus nr 183, aprill 2011.

11

---

LISA

Suunised aruka mõõtmissüsteemi kasutuselevõtu pikaajalise tasuvuse majandusliku hindamise meetodi kohta vastavalt direktiivide 2009/72/EÜ ja 2009/73/EÜ I lisale

1.   VIITED

| 1.1. | Euroopa Komisjon, Teadusuuringute Ühiskeskuse Energeetika ja Transpordi Instituut (2012), „Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects”, vt http://www.jrc.ec.europa.eu/. |
| --- | --- |

1.1.

Euroopa Komisjon, Teadusuuringute Ühiskeskuse Energeetika ja Transpordi Instituut (2012), „Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects”, vt http://www.jrc.ec.europa.eu/.

| 1.2. | Euroopa Komisjon, Teadusuuringute Ühiskeskuse Energeetika ja Transpordi Instituut (2012), „Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment”, vt http://www.jrc.ec.europa.eu/. |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa Komisjon, Teadusuuringute Ühiskeskuse Energeetika ja Transpordi Instituut (2012), „Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment”, vt http://www.jrc.ec.europa.eu/.

| 1.3. | Elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (European Regulators’ Group for Electricity and Gas). „Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas”, veebruar 2011, vt E10-RMF-29-05, http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf |
| --- | --- |

1.3.

Elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (European Regulators’ Group for Electricity and Gas). „Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas”, veebruar 2011, vt E10-RMF-29-05, http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

| 1.4. | Euroopa Komisjoni arukate võrkude töörühm (2010), 3. eksperdirühm: Roles and responsibilities of actors involved in smart grids deployment, „Merit deployment matrix”, vt http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls |
| --- | --- |

1.4.

Euroopa Komisjoni arukate võrkude töörühm (2010), 3. eksperdirühm: Roles and responsibilities of actors involved in smart grids deployment, „Merit deployment matrix”, vt http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

| 1.5. | Ettepanek: direktiiv, milles käsitletakse energiatõhusust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (KOM(2011) 370 (lõplik), 22. juuni 2011). |
| --- | --- |

1.5.

Ettepanek: direktiiv, milles käsitletakse energiatõhusust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (KOM(2011) 370 (lõplik), 22. juuni 2011).

| 1.6. | SEK(2011) 288 (lõplik). Komisjoni talituste töödokument „Mõjuhinnang”, lisatud komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (KOM(2011) 112 (lõplik)) (SEK(2011) 289 (lõplik)). |
| --- | --- |

1.6.

SEK(2011) 288 (lõplik). Komisjoni talituste töödokument „Mõjuhinnang”, lisatud komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (KOM(2011) 112 (lõplik)) (SEK(2011) 289 (lõplik)).

2.   ELEKTRIENERGIA PUHUL SEADISTATAVATE/KOGUTAVATE MUUTUJATE/ANDMETE MITTEAMMENDAV LOETELU

| Seadistatavad/kogutavad muutujad/andmed | Ühik |
| --- | --- |
| Energiatarbimise prognoositav muutumine | % |
| Energiahindade prognoositav muutumine | % |
| Ülekanne tippkoormuse ajal | % |
| Elektrikaod ülekandel ja jaotusvõrgus | % |
| Elektriülekandeta minutite hinnanguline väärtus | Minutite arv |
| Kaotatud koormuse väärtus; tarnitud väärtus | eurot/kWh |
| Diskontomäär | % |
| Riistvara kulud (nt arukas mõõtja, GPRS/PLC modem jne) | eurot |
| Installeeritavate arukate mõõtmissüsteemide arv | Arukate mõõtjate arv |
| Aruka mõõtmissüsteemi installeerimise kulud | eurot |
| Aruka mõõtmissüsteemi eeldatav kasutusaeg | Aastate arv |
| Lugemi võtmise kulud | eurot/aasta |
| Tõrgeteta kaugside suhteline määr | % |
| Inflatsioonimäär | % |
| Kulude vähenemine tehnoloogilise küpsuse saavutamisel | % |
| Rakendamise ajakava | Arukate mõõtjate arv / aasta |
| Maakohtadesse installeeritud mõõtjate arvu protsent linnadesse installeeritud mõõtjate arvust | % |
| CO2-kulu | eurot/tonn |

Seadistatavad/kogutavad muutujad/andmed

Ühik

Energiatarbimise prognoositav muutumine

%

Energiahindade prognoositav muutumine

%

Ülekanne tippkoormuse ajal

%

Elektrikaod ülekandel ja jaotusvõrgus

%

Elektriülekandeta minutite hinnanguline väärtus

Minutite arv

Kaotatud koormuse väärtus; tarnitud väärtus

eurot/kWh

Diskontomäär

%

Riistvara kulud (nt arukas mõõtja, GPRS/PLC modem jne)

eurot

Installeeritavate arukate mõõtmissüsteemide arv

Arukate mõõtjate arv

Aruka mõõtmissüsteemi installeerimise kulud

eurot

Aruka mõõtmissüsteemi eeldatav kasutusaeg

Aastate arv

Lugemi võtmise kulud

eurot/aasta

Tõrgeteta kaugside suhteline määr

%

Inflatsioonimäär

%

Kulude vähenemine tehnoloogilise küpsuse saavutamisel

%

Rakendamise ajakava

Arukate mõõtjate arv / aasta

Maakohtadesse installeeritud mõõtjate arvu protsent linnadesse installeeritud mõõtjate arvust

%

CO2-kulu

eurot/tonn

3.   TASUVUSANALÜÜSI JA TUNDLIKKUSANALÜÜSI TEGEMISE ASTMETE VOOSKEEM

Image

Juhtudel, kus analüüs võimaldab välja arvutada CO2-heite muutusega seotud kulu ja tulu, soovitatakse analüüsis vaadelda CO2-hindu, mida on prognoositud nii komisjoni võrdlusstsenaariumis kui ka CO2-heitest vabanemise stsenaariumides (1).

4.   ELEKTRIENERGIA ARUKATE MÕÕTMISSÜSTEEMIDE PUHUL KÄSITLEMIST VAJAVATE KULUDE MITTEAMMENDAV LOETELU

| Üldine kategooria | Selliste kulude liik, mida tuleb seoses kasutuselevõtuga jälgida ja võrdlusstsenaariumi jaoks hinnata |
| --- | --- |
| CAPEX (kapitalikulud) | Investeeringud arukatesse mõõtmissüsteemidesse |
| Investeeringud infotehnoloogiasse |
| Investeeringud sidetehnoloogiasse |
| Investeeringud kodudes paiknevatesse näidikutesse (kui neid kasutatakse) |
| Elektritootmine |
| Ülekandmine |
| Jaotamine |
| Välditav investeering tavalistesse mõõtjatesse (negatiivne kulu, lisatakse tulude loetelusse) |
| OPEX (tegevuskulud) | IT hooldamise kulud |
| Võrgu juhtimise ja ettemakse kulud |
| Side- ja andmeedastuskulud (sh GPRS, raadioside jne) |
| Stsenaariumide halduse kulud |
| Arukate mõõtmissüsteemide asendus-/töökatkestuskulud (lisanduvad kulud) |
| Tulude vähenemine (nt tõhusama konkurentsi tõttu) |
| Elektritootmine |
| Jaotamine |
| Ülekandmine |
| Lugemite võtmine |
| Kõnekeskus/tarbijatugi |
| Väljaõppekulud (nt tarbijatoe töötajate ja installeerijate väljaõpe) |
| Usaldatavus | Taastamiskulud |
| Keskkond | Heitekulud (CO2-heite kontrolli varustus, käitamine ja heiteload) |
| Energiavarustuse kindlus | Elektritootmiseks kasutatud fossiilkütuste kulud |
| Transpordi ja käitamisega seotud fossiilkütuste kulud |
| Muud | Tarbijate kaasamise kavade kulud |
| Varem installeeritud (tavaliste) mõõtjatega seotud pöördumatud kulud |

Üldine kategooria

Selliste kulude liik, mida tuleb seoses kasutuselevõtuga jälgida ja võrdlusstsenaariumi jaoks hinnata

CAPEX (kapitalikulud)

Investeeringud arukatesse mõõtmissüsteemidesse

Investeeringud infotehnoloogiasse

Investeeringud sidetehnoloogiasse

Investeeringud kodudes paiknevatesse näidikutesse (kui neid kasutatakse)

Elektritootmine

Ülekandmine

Jaotamine

Välditav investeering tavalistesse mõõtjatesse (negatiivne kulu, lisatakse tulude loetelusse)

OPEX (tegevuskulud)

IT hooldamise kulud

Võrgu juhtimise ja ettemakse kulud

Side- ja andmeedastuskulud (sh GPRS, raadioside jne)

Stsenaariumide halduse kulud

Arukate mõõtmissüsteemide asendus-/töökatkestuskulud (lisanduvad kulud)

Tulude vähenemine (nt tõhusama konkurentsi tõttu)

Elektritootmine

Jaotamine

Ülekandmine

Lugemite võtmine

Kõnekeskus/tarbijatugi

Väljaõppekulud (nt tarbijatoe töötajate ja installeerijate väljaõpe)

Usaldatavus

Taastamiskulud

Keskkond

Heitekulud (CO2-heite kontrolli varustus, käitamine ja heiteload)

Energiavarustuse kindlus

Elektritootmiseks kasutatud fossiilkütuste kulud

Transpordi ja käitamisega seotud fossiilkütuste kulud

Muud

Tarbijate kaasamise kavade kulud

Varem installeeritud (tavaliste) mõõtjatega seotud pöördumatud kulud

5.   TULU KVANTITATIIVSEKS MÄÄRAMISEKS KASUTATAVATE VÕRRANDITE MITTEAMMENDAV LOEND

| Tulu | Tulu alaliik | Ümberarvutamine rahalisse väärtusesse |
| --- | --- | --- |
| Vähendatud lugemivõtmis- ja käitamiskulud | mõõtjate vähendatud käitamiskulud | väärtus (eurot) = [hinnanguline kulude vähenemine mõõtjate kaugkäitamisel (eurot/aasta)]kasutuselevõtt – [hinnanguline kulude vähenemine mõõtjate kaugkäitamisel (eurot/aasta) × teabevahetusvigade määr (%/100)]kasutuselevõtustsenaarium |
| Vähendatud lugemivõtmiskulud | väärtus (eurot) = [kulu kohaliku lugemivõtmise puhul (eurot)]võrdlusstsenaarium – [kohalike hajutatud mõõtjate hinnanguline lugemiskulu (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium,
  kus:
  [kulu kohaliku lugemivõtmise puhul (eurot)]võrdlusstsenaarium= tarbijate arv madalpingevõrgus (2) × varasem lugemivõtmiskulu / tarbija / aasta (eurot)
  [kohalike hajutatud mõõtjate hinnanguline lugemiskulu (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium= [tarbijate arv madalpingevõrgus × kasutuselevõtuga hõlmamata tarbijate protsent × hajutatud mõõtjate hinnanguline lugemiskulu tarbija kohta (eurot/tarbija)] + [tarbijate arv madalpingevõrgus × kasutuselevõtuga hõlmatud tarbijate protsent × sidehäirete määr (%) × keskmine hajutatud lugemite võtmise kulu tarbija kohta (eurot / tarbijate arv) |
| Vähendatud arveesitamiskulud | väärtus (eurot) = [tarbijate arv madalpingevõrgus × arveesitamiskulu/tarbija/aasta (eurot)]võrdlusstsenaarium – [tarbijate arv madalpingevõrgus × arveesitamiskulu/tarbija/aasta (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium |
| Kõnekeskuse/tarbijatoe vähendatud kulud | väärtus (eurot) = [tarbijate arv madalpingevõrgus × tarbijatoekulu/tarbija/aasta (eurot)]võrdlusstsenaarium – [tarbijate arv madalpingevõrgus × tarbijatoekulu/tarbija/aasta (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium |
| Vähendatud käitamis- ja hoolduskulud | Vähendatud seadmehoolduskulud | väärtus (eurot) = [seadmete otsesed hoolduskulud (eurot/aasta]võrdlusstsenaarium – [seadmete otsesed hoolduskulud (eurot/aasta]kasutuselevõtustsenaarium |
| Seadmete rikkimineku vähendatud kulud | väärtus (eurot) = [seadmete rikkimineku kulud (eurot/aasta]võrdlusstsenaarium – [seadmete rikkimineku kulud (eurot/aasta]kasutuselevõtustsenaarium |
| Edasilükatud/välditud investeeringud jaotusvõimsusesse | Edasilükatud investeeringud jaotusvõimsusesse seoses seadmete pealt saadud tulumääraga | väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × investeeringu tulumäär (%/100) |
| Edasilükatud investeeringud jaotusvõimsusesse seoses seadmete amortisatsiooniga | väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × võimsusseadmete amortisatsiooni aastate arv |
| Edasilükatud/välditud investeeringud ülekandevõimsusesse | Edasilükatud investeeringud ülekandevõimsusesse seoses seadmetelt saadud tuluga | väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × investeeringu tulumäär (%/100) |
| Edasilükatud investeeringud ülekandevõimsusesse seoses seadmete amortisatsiooniga | väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × võimsusseadmete amortisatsiooni aastate arv |
| Edasilükatud/välditud investeeringud elektritootmisvõimsusesse | Edasilükatud investeeringud tippkoormuskäitiste tootmisvõimsusesse – | väärtus (eurot) = aastane investeering tippkoormuskäitiste võimsusse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) |
| Edasilükatud investeeringud rotatsioonivarude tootmisvõimsusesse | väärtus (eurot) = aastane investeering rotatsioonivarude tootmisvõimsusse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) |
| Elektrienergia tehniliste kadude vähenemine | Elektrienergia tehniliste kadude vähenemine | väärtus (eurot) = kadude vähenemine energiatõhususe kaudu (eurot/aasta) + kadude vähenemine pingekontrolli kaudu (eurot/aasta) + ülekandekadude vähenemine (eurot/aasta) |
| Elektrikulusääst | Vähendatud tarbimine | väärtus (eurot) = energia hind (eurot/MWh) × energia kogutarbimine madalpingevõrgus (MWh) × hinnanguline tarbimise vähenemise protsent kasutuselevõtu korral (%/100) |
| Ülekanne tippkoormuse ajal | väärtus (eurot) = tippkoormusel toodetud elektri marginaali ja tavarežiimis toodetud elektri marginaali vahe hulgiturul (eurot/MWh) × tippkoormusülekande määr (%/100) × elektri kogutarbimine madalpingevõrgus (MWh) |
| Vähendatud kaubanduskaod | Elektrivarguse vähenemine | väärtus (eurot) = elektrit varastavate tarbijate protsent (%/100) × registreerimata tarbitud elektri hinnanguline keskmine kogus rahalises väärtuses / tarbija / aasta (eurot) × tarbijate koguarv madalpingevõrgus (tarbijate arv) |
| Nn lepingulise tarbimisega seotud pettuse eest sissenõutud laekumised | väärtus (eurot) = nn lepingulise tarbimise pettusega tegelevate tarbijate protsent (%/100) × maksmata tarbitud lepingulise elektri hinnanguline kogus rahalises väärtuses / tarbija / aasta (eurot) × tarbijate koguarv madalpingevõrgus (tarbijate arv) |
| Nn täiendava lepingulise tarbimisega seotud pettuse eest sissenõutud laekumised | väärtus (eurot) = selliste tarbijate protsent, kes nõuavad täiendavat lepingulist võimsust pärast aruka mõõtmissüsteemi installeerimist (%/100) × nn täiendava lepingulise tarbimisega seotud pettuse eest sisse nõutud keskmine hinnanguline laekumine (eurot) × tarbijate koguarv madalpingevõrgus (tarbijate arv) |
| Katkestusaegade vähenemine (tänu täiustatud seirele ja reaalaja võrguteabele) | Teeninduse väärtus | väärtus (eurot) = tarbitud koguenergia keskpingevõrgus + madalpingevõrgus (MWh) (3) / minuteid aastas (arv/aasta) × keskmine voolukatkestusminutite arv / aasta (arv/aasta) × kaotatud koormuse väärtus (eurot/MWh) × katkestuste vähenemise protsent (%/100) |
| Tarbijatele makstavate hüvitiste kulu vähenemine | väärtus (eurot) = keskmine tarbijatele makstav hüvitis (eurot) × tarbijatele makstavate hüvitiste vähenemise protsent |
| CO2-heite vähenemine | CO2-heite vähenemine tänu väiksematele liinikadudele | väärtus (eurot) = [liinikaod (MWh) × CO2-mahukus (tonni/MWh) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]võrdlusstsenaarium –
  [liinikaod (MWh) × CO2-mahukus (tonni/MWh) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]kasutuselevõtustsenaarium |
| CO2-heite vähenemine tänu vähese CO2-heitega energiatootmise laiemale levikule (aruka mõõtmise kasutuselevõtu tulemusel) | väärtus (eurot) = [CO2-heide (tonni) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]võrdlusstsenaarium – [CO2-heide (tonni) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]kasutuselevõtustsenaarium |
| CO2-heite vähenemine tänu parandusbrigaadide autosõitude vähenemisele | väärtus (eurot) = kokkuhoitud kütuseliitrite arv (arv) × kütuseliitri hind (eurot) |
| Kütusekulu vähenemine tänu parandusbrigaadide autosõitude vähenemisele | väärtus (eurot) = kokkuhoitud kütuseliitrite arv (arv) × kütuseliitri hind (eurot) |
| Õhusaaste vähenemine (peenosakesed, NOx, SO2) | Õhusaasteainete heite vähenemine tänu väiksematele liinikadudele | Iga saasteaine kohta:
  väärtus (eurot) = [liinikaod (MWh) × saasteainesisaldus (ühik/MWh) × saasteainekulu (eurot/ühik)]võrdlusstsenaarium –
  [liinikaod (MWh) × saasteainesisaldus (ühik/MWh) × saasteainekulu (eurot/ühik)]kasutuselevõtustsenaarium |
| | Õhusaasteainete heite vähenemine tänu vähese CO2-heitega energiatootmise laiemale levikule (aruka mõõtmise kasutuselevõtu tulemusel) | Iga saasteaine kohta:
  väärtus (eurot) = [õhusaasteaine heide (ühik) × õhusaasteaine kulu (eurot/ühik)]võrdlusstsenaarium – [õhusaasteaine heide (ühik) × õhusaasteaine kulu (eurot/ühik)]kasutuselevõtustsenaarium |
| | Õhusaasteainete heite vähenemine tänu parandusbrigaadide autosõitude vähenemisele | väärtus (eurot) = kokkuhoitud kütuseliitrite arv (arv) × kulu kokkuhoitud kütuseliitri kohta (eurot) |

Tulu

Tulu alaliik

Ümberarvutamine rahalisse väärtusesse

Vähendatud lugemivõtmis- ja käitamiskulud

mõõtjate vähendatud käitamiskulud

väärtus (eurot) = [hinnanguline kulude vähenemine mõõtjate kaugkäitamisel (eurot/aasta)]kasutuselevõtt – [hinnanguline kulude vähenemine mõõtjate kaugkäitamisel (eurot/aasta) × teabevahetusvigade määr (%/100)]kasutuselevõtustsenaarium

Vähendatud lugemivõtmiskulud

väärtus (eurot) = [kulu kohaliku lugemivõtmise puhul (eurot)]võrdlusstsenaarium – [kohalike hajutatud mõõtjate hinnanguline lugemiskulu (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium,

kus:

[kulu kohaliku lugemivõtmise puhul (eurot)]võrdlusstsenaarium= tarbijate arv madalpingevõrgus (2) × varasem lugemivõtmiskulu / tarbija / aasta (eurot)

[kohalike hajutatud mõõtjate hinnanguline lugemiskulu (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium= [tarbijate arv madalpingevõrgus × kasutuselevõtuga hõlmamata tarbijate protsent × hajutatud mõõtjate hinnanguline lugemiskulu tarbija kohta (eurot/tarbija)] + [tarbijate arv madalpingevõrgus × kasutuselevõtuga hõlmatud tarbijate protsent × sidehäirete määr (%) × keskmine hajutatud lugemite võtmise kulu tarbija kohta (eurot / tarbijate arv)

Vähendatud arveesitamiskulud

väärtus (eurot) = [tarbijate arv madalpingevõrgus × arveesitamiskulu/tarbija/aasta (eurot)]võrdlusstsenaarium – [tarbijate arv madalpingevõrgus × arveesitamiskulu/tarbija/aasta (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium

Kõnekeskuse/tarbijatoe vähendatud kulud

väärtus (eurot) = [tarbijate arv madalpingevõrgus × tarbijatoekulu/tarbija/aasta (eurot)]võrdlusstsenaarium – [tarbijate arv madalpingevõrgus × tarbijatoekulu/tarbija/aasta (eurot)]kasutuselevõtustsenaarium

Vähendatud käitamis- ja hoolduskulud

Vähendatud seadmehoolduskulud

väärtus (eurot) = [seadmete otsesed hoolduskulud (eurot/aasta]võrdlusstsenaarium – [seadmete otsesed hoolduskulud (eurot/aasta]kasutuselevõtustsenaarium

Seadmete rikkimineku vähendatud kulud

väärtus (eurot) = [seadmete rikkimineku kulud (eurot/aasta]võrdlusstsenaarium – [seadmete rikkimineku kulud (eurot/aasta]kasutuselevõtustsenaarium

Edasilükatud/välditud investeeringud jaotusvõimsusesse

Edasilükatud investeeringud jaotusvõimsusesse seoses seadmete pealt saadud tulumääraga

väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × investeeringu tulumäär (%/100)

Edasilükatud investeeringud jaotusvõimsusesse seoses seadmete amortisatsiooniga

väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × võimsusseadmete amortisatsiooni aastate arv

Edasilükatud/välditud investeeringud ülekandevõimsusesse

Edasilükatud investeeringud ülekandevõimsusesse seoses seadmetelt saadud tuluga

väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × investeeringu tulumäär (%/100)

Edasilükatud investeeringud ülekandevõimsusesse seoses seadmete amortisatsiooniga

väärtus (eurot) = aastane investeering jaotusvõimsuse suurendamisse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv) × võimsusseadmete amortisatsiooni aastate arv

Edasilükatud/välditud investeeringud elektritootmisvõimsusesse

Edasilükatud investeeringud tippkoormuskäitiste tootmisvõimsusesse –

väärtus (eurot) = aastane investeering tippkoormuskäitiste võimsusse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv)

Edasilükatud investeeringud rotatsioonivarude tootmisvõimsusesse

väärtus (eurot) = aastane investeering rotatsioonivarude tootmisvõimsusse (eurot/aasta) × edasilükkamisaeg (aastate arv)

Elektrienergia tehniliste kadude vähenemine

Elektrienergia tehniliste kadude vähenemine

väärtus (eurot) = kadude vähenemine energiatõhususe kaudu (eurot/aasta) + kadude vähenemine pingekontrolli kaudu (eurot/aasta) + ülekandekadude vähenemine (eurot/aasta)

Elektrikulusääst

Vähendatud tarbimine

väärtus (eurot) = energia hind (eurot/MWh) × energia kogutarbimine madalpingevõrgus (MWh) × hinnanguline tarbimise vähenemise protsent kasutuselevõtu korral (%/100)

Ülekanne tippkoormuse ajal

väärtus (eurot) = tippkoormusel toodetud elektri marginaali ja tavarežiimis toodetud elektri marginaali vahe hulgiturul (eurot/MWh) × tippkoormusülekande määr (%/100) × elektri kogutarbimine madalpingevõrgus (MWh)

Vähendatud kaubanduskaod

Elektrivarguse vähenemine

väärtus (eurot) = elektrit varastavate tarbijate protsent (%/100) × registreerimata tarbitud elektri hinnanguline keskmine kogus rahalises väärtuses / tarbija / aasta (eurot) × tarbijate koguarv madalpingevõrgus (tarbijate arv)

Nn lepingulise tarbimisega seotud pettuse eest sissenõutud laekumised

väärtus (eurot) = nn lepingulise tarbimise pettusega tegelevate tarbijate protsent (%/100) × maksmata tarbitud lepingulise elektri hinnanguline kogus rahalises väärtuses / tarbija / aasta (eurot) × tarbijate koguarv madalpingevõrgus (tarbijate arv)

Nn täiendava lepingulise tarbimisega seotud pettuse eest sissenõutud laekumised

väärtus (eurot) = selliste tarbijate protsent, kes nõuavad täiendavat lepingulist võimsust pärast aruka mõõtmissüsteemi installeerimist (%/100) × nn täiendava lepingulise tarbimisega seotud pettuse eest sisse nõutud keskmine hinnanguline laekumine (eurot) × tarbijate koguarv madalpingevõrgus (tarbijate arv)

Katkestusaegade vähenemine (tänu täiustatud seirele ja reaalaja võrguteabele)

Teeninduse väärtus

väärtus (eurot) = tarbitud koguenergia keskpingevõrgus + madalpingevõrgus (MWh) (3) / minuteid aastas (arv/aasta) × keskmine voolukatkestusminutite arv / aasta (arv/aasta) × kaotatud koormuse väärtus (eurot/MWh) × katkestuste vähenemise protsent (%/100)

Tarbijatele makstavate hüvitiste kulu vähenemine

väärtus (eurot) = keskmine tarbijatele makstav hüvitis (eurot) × tarbijatele makstavate hüvitiste vähenemise protsent

CO2-heite vähenemine

CO2-heite vähenemine tänu väiksematele liinikadudele

väärtus (eurot) = [liinikaod (MWh) × CO2-mahukus (tonni/MWh) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]võrdlusstsenaarium –

[liinikaod (MWh) × CO2-mahukus (tonni/MWh) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]kasutuselevõtustsenaarium

CO2-heite vähenemine tänu vähese CO2-heitega energiatootmise laiemale levikule (aruka mõõtmise kasutuselevõtu tulemusel)

väärtus (eurot) = [CO2-heide (tonni) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]võrdlusstsenaarium – [CO2-heide (tonni) × CO2 väärtus (eurot/tonn)]kasutuselevõtustsenaarium

CO2-heite vähenemine tänu parandusbrigaadide autosõitude vähenemisele

väärtus (eurot) = kokkuhoitud kütuseliitrite arv (arv) × kütuseliitri hind (eurot)

Kütusekulu vähenemine tänu parandusbrigaadide autosõitude vähenemisele

väärtus (eurot) = kokkuhoitud kütuseliitrite arv (arv) × kütuseliitri hind (eurot)

Õhusaaste vähenemine (peenosakesed, NOx, SO2)

Õhusaasteainete heite vähenemine tänu väiksematele liinikadudele

Iga saasteaine kohta:

väärtus (eurot) = [liinikaod (MWh) × saasteainesisaldus (ühik/MWh) × saasteainekulu (eurot/ühik)]võrdlusstsenaarium –

[liinikaod (MWh) × saasteainesisaldus (ühik/MWh) × saasteainekulu (eurot/ühik)]kasutuselevõtustsenaarium

Õhusaasteainete heite vähenemine tänu vähese CO2-heitega energiatootmise laiemale levikule (aruka mõõtmise kasutuselevõtu tulemusel)

Iga saasteaine kohta:

väärtus (eurot) = [õhusaasteaine heide (ühik) × õhusaasteaine kulu (eurot/ühik)]võrdlusstsenaarium – [õhusaasteaine heide (ühik) × õhusaasteaine kulu (eurot/ühik)]kasutuselevõtustsenaarium

Õhusaasteainete heite vähenemine tänu parandusbrigaadide autosõitude vähenemisele

väärtus (eurot) = kokkuhoitud kütuseliitrite arv (arv) × kulu kokkuhoitud kütuseliitri kohta (eurot)

Märkus: õhusaasteainete (peenosakesed, NOx, SO2) kulu arvutamise kohta vt puhaste sõidukite direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta) (4) ja õhusaastestrateegia „CAFÉ” (Clean Air For Europe – puhas õhk Euroopale) õhukvaliteedialase kasu kvantitatiivne mõõtmine.

---

(1)  Komisjoni talituste töödokumendi SEC(2011) 288 (lõplik), „Mõju hinnang” 7.10 lisa, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF.

(2)  Madalpinge.

(3)  Keskpinge.

(4)  ELT L 120, 15.5.2009, lk 5.

---

Parandused

| 13.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/23

---

Praktilised juhised pooltele Üldkohtus, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 68, 7. märts 2012
  )

Leheküljel 25 kolmandas põhjenduses

asendatakse

„arvestades, et vastavalt Üldkohtu 5. juuli 2007. aasta kohtusekretäri ametijuhendile (ELT L 232, lk 1), mida on muudetud 17. mail 2010 ( (ELT L 170, lk 53) ja 24. jaannuaril 2012 (ELT L 68, lk 23), (edaspidi „kohtusekretäri ametijuhend”) on kohtusekretäri ülesanne tagada toimikusse lisatud menetlusdokumentide vastavus põhikirjale, kodukorrale ja käesolevatele juhistele „Praktilised juhised pooltele Üldkohtus” (edaspidi „praktilised juhised”) ning kohtusekretäri ametijuhendile; eelkõige nõuab kohtusekretär menetlusdokumentides puuduste esinemisel nende kõrvaldamist; juhul kui seda ei tehta, keeldub ta põhikirja või kodukorra sätetega vastuolus olevate dokumentide vastuvõtmisest;”

järgmisega:

„arvestades, et vastavalt Üldkohtu 5. juuli 2007. aasta kohtusekretäri ametijuhendile (ELT L 232, lk 1), mida on muudetud 17. mail 2010 (ELT L 170, lk 53) ja 24. jaanuaril 2012 (ELT L 68, lk 20), (edaspidi „kohtusekretäri ametijuhend”) on kohtusekretäri ülesanne tagada toimikusse lisatud menetlusdokumentide vastavus põhikirjale, kodukorrale ja käesolevatele juhistele „Praktilised juhised pooltele Üldkohtus” (edaspidi „praktilised juhised”) ning kohtusekretäri ametijuhendile; eelkõige nõuab kohtusekretär menetlusdokumentides puuduste esinemisel nende kõrvaldamist; juhul kui seda ei tehta, keeldub ta põhikirja või kodukorra sätetega vastuolus olevate dokumentide vastuvõtmisest;”.

---