# Euroopan unionin L 82/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.082.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 82 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta22. maaliskuu 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.082.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 82

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta22. maaliskuu 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 249/2012, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012, asetuksen (EU) N:o 19/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lakisääteisten valmistajan kilpien tyyppihyväksyntävaatimuksista (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 250/2012, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012, erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 961/2011 muuttamisesta (
  1
  ) | 3 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 251/2012, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 5 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 249/2012, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012, asetuksen (EU) N:o 19/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lakisääteisten valmistajan kilpien tyyppihyväksyntävaatimuksista (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 250/2012, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012, erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 961/2011 muuttamisesta (
  1
  )

1

3

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 251/2012, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

5

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 534/09/KOL, tehty 16 päivänä joulukuuta 2009, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 78. kerran lisäämällä niihin valtiontukimenettelyissä sovellettavia käytänteitä koskeva uusi luku | 7 |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 364/11/KOL, annettu 23 päivänä marraskuuta 2011, Islannin asuntorahoitusrahaston (Íbúðalánasjóður) vapauttamista valtion takausmaksusta koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (ISLANTI) | 16 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 534/09/KOL, tehty 16 päivänä joulukuuta 2009, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 78. kerran lisäämällä niihin valtiontukimenettelyissä sovellettavia käytänteitä koskeva uusi luku

7

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 364/11/KOL, annettu 23 päivänä marraskuuta 2011, Islannin asuntorahoitusrahaston (Íbúðalánasjóður) vapauttamista valtion takausmaksusta koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (ISLANTI)

Íbúðalánasjóður

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 22.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 82/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 249/2012,

annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012,

asetuksen (EU) N:o 19/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lakisääteisten valmistajan kilpien tyyppihyväksyntävaatimuksista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetus (EY) N:o 661/2009 on erillisasetus, joka on annettu puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (2) (puitedirektiivi) mukaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetus (EY) N:o 661/2009 on erillisasetus, joka on annettu puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (2) (puitedirektiivi) mukaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi.

| (2) | Valmistajan lakisääteisten kilpien tyyppihyväksyntävaatimuksista ja moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valmistenumeroista ja moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta 11 päivänä tammikuuta 2011 annettu komission asetus (EU) N:o 19/2011 (3) on yksi asetuksen (EY) N:o 661/2009 5 artiklan säännöksiin liittyvistä täytäntöönpanotoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(2)

Valmistajan lakisääteisten kilpien tyyppihyväksyntävaatimuksista ja moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valmistenumeroista ja moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta 11 päivänä tammikuuta 2011 annettu komission asetus (EU) N:o 19/2011 (3) on yksi asetuksen (EY) N:o 661/2009 5 artiklan säännöksiin liittyvistä täytäntöönpanotoimenpiteistä.

| (3) | Asetuksessa (EU) N:o 19/2011 annetaan ajoneuvon valmistajille mahdollisuus käyttää lakisääteisenä kilpenä itseliimautuvaa merkintää. Jotta voitaisiin helpottaa tällaisten merkintöjen valmistamista tietojenkäsittelyn keinoin ja niiden sähköistä tulostamista, nykyiset tekniset vaatimukset olisi mukautettava näiden modernien tekniikkojen erityispiirteisiin. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EU) N:o 19/2011 annetaan ajoneuvon valmistajille mahdollisuus käyttää lakisääteisenä kilpenä itseliimautuvaa merkintää. Jotta voitaisiin helpottaa tällaisten merkintöjen valmistamista tietojenkäsittelyn keinoin ja niiden sähköistä tulostamista, nykyiset tekniset vaatimukset olisi mukautettava näiden modernien tekniikkojen erityispiirteisiin.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 19/2011 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 19/2011 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 19/2011 liitteessä I oleva A osa seuraavasti:

| 1. | Korvataan 2.2 kohta seuraavasti:






  ”2.2 | Edellä 2.1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun ajoneuvon valmistenumeron merkkien on oltava vähintään 4 millimetrin korkuiset.” |
| --- | --- | --- |

1.

Korvataan 2.2 kohta seuraavasti:

”2.2

Edellä 2.1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun ajoneuvon valmistenumeron merkkien on oltava vähintään 4 millimetrin korkuiset.”

| 2. | Lisätään 2.2 kohdan jälkeen 2.3 kohta seuraavasti:






  ”2.3 | Edellä 2.1 kohdassa tarkoitettujen muiden tietojen kuin ajoneuvon valmistenumeron merkkien on oltava vähintään 2 millimetrin korkuiset.” |
| --- | --- | --- |

2.

Lisätään 2.2 kohdan jälkeen 2.3 kohta seuraavasti:

”2.3

Edellä 2.1 kohdassa tarkoitettujen muiden tietojen kuin ajoneuvon valmistenumeron merkkien on oltava vähintään 2 millimetrin korkuiset.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL 263, 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  EUVL 8, 12.1.2011, s. 1.

3

---

| 22.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 82/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 82/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 250/2012,

annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012,

erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 961/2011 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklassa säädetään mahdollisuudesta toteuttaa asianmukaiset unionin kiireelliset toimenpiteet kolmannesta maasta tuotujen elintarvikkeiden ja rehujen osalta ihmisten terveyden, eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi, kun tällaista riskiä ei voida tyydyttävällä tavalla hallita yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklassa säädetään mahdollisuudesta toteuttaa asianmukaiset unionin kiireelliset toimenpiteet kolmannesta maasta tuotujen elintarvikkeiden ja rehujen osalta ihmisten terveyden, eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi, kun tällaista riskiä ei voida tyydyttävällä tavalla hallita yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä.

| (2) | Fukushiman ydinvoimalassa 11 päivänä maaliskuuta 2011 tapahtuneen onnettomuuden jälkeen komissiolle on ilmoitettu, että radionukliditasot tietyissä Japanista peräisin olevissa elintarvikkeissa ylittävät Japanissa elintarvikkeisiin sovellettavat toimenpiteet käynnistävät tasot. Tällainen saastuminen saattaa vaarantaa ihmisten ja eläinten terveyden unionissa, minkä vuoksi annettiin komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 961/2011 (2). |
| --- | --- |

(2)

Fukushiman ydinvoimalassa 11 päivänä maaliskuuta 2011 tapahtuneen onnettomuuden jälkeen komissiolle on ilmoitettu, että radionukliditasot tietyissä Japanista peräisin olevissa elintarvikkeissa ylittävät Japanissa elintarvikkeisiin sovellettavat toimenpiteet käynnistävät tasot. Tällainen saastuminen saattaa vaarantaa ihmisten ja eläinten terveyden unionissa, minkä vuoksi annettiin komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 961/2011 (2).

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 961/2011 säädetään, että kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden lähetysten mukana on oltava Japanin toimivaltaisen viranomaisen valtuutetun edustajan allekirjoittama vakuutus, jossa muun muassa todistetaan se, mistä lähetys on peräisin ja mistä se on lähetetty. Vakuutuksen sisältö vaihtelee lisäksi sen mukaan, ovatko kyseiset tuotteet peräisin tai onko ne lähetetty Fukushiman ydinvoimalan läheisyydessä olevasta prefektuurista vai muualta. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 961/2011 säädetään, että kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden lähetysten mukana on oltava Japanin toimivaltaisen viranomaisen valtuutetun edustajan allekirjoittama vakuutus, jossa muun muassa todistetaan se, mistä lähetys on peräisin ja mistä se on lähetetty. Vakuutuksen sisältö vaihtelee lisäksi sen mukaan, ovatko kyseiset tuotteet peräisin tai onko ne lähetetty Fukushiman ydinvoimalan läheisyydessä olevasta prefektuurista vai muualta.

| (4) | Niiden lähetysten osalta, jotka ovat peräisin Fukushiman prefektuurista ja sitä lähellä olevista kymmenestä prefektuurista, Japanin viranomaisten edellytetään vahvistavan, että radionuklidien cesium-134 ja cesium-137 taso tuotteessa ei ylitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 961/2011 liitteessä II vahvistettuja enimmäistasoja. Lisäksi rajatarkastusaseman tai nimetyn unioniin saapumispaikan toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tunnistus- ja fyysiset tarkastukset, mukaan luettuna laboratorioanalyysi cesium-134:n ja cesium-137:n varalta, vähintään 10 prosentille tällaisista lähetyksistä. |
| --- | --- |

(4)

Niiden lähetysten osalta, jotka ovat peräisin Fukushiman prefektuurista ja sitä lähellä olevista kymmenestä prefektuurista, Japanin viranomaisten edellytetään vahvistavan, että radionuklidien cesium-134 ja cesium-137 taso tuotteessa ei ylitä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 961/2011 liitteessä II vahvistettuja enimmäistasoja. Lisäksi rajatarkastusaseman tai nimetyn unioniin saapumispaikan toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tunnistus- ja fyysiset tarkastukset, mukaan luettuna laboratorioanalyysi cesium-134:n ja cesium-137:n varalta, vähintään 10 prosentille tällaisista lähetyksistä.

| (5) | Fukushiman prefektuurista ja sitä lähellä olevista kymmenestä prefektuurista lähetettyjen lähetysten osalta Japanin viranomaisten edellytetään vahvistavan, että ne eivät ole altistunut radioaktiivisuudelle siirron aikana. Tällaisissa tapauksissa ja silloin, kun on kyse muista Japanin prefektuureista kuin Fukushimasta ja sitä lähellä olevista kymmenestä prefektuurista peräisin olevista ja lähetetyistä lähetyksistä, rajatarkastusaseman tai nimetyn unioniin saapumispaikan toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tunnistus- ja fyysiset tarkastukset, mukaan luettuna laboratorioanalyysi cesium-134:n ja cesium-137:n varalta, vähintään 20 prosentille tällaisista lähetyksistä. |
| --- | --- |

(5)

Fukushiman prefektuurista ja sitä lähellä olevista kymmenestä prefektuurista lähetettyjen lähetysten osalta Japanin viranomaisten edellytetään vahvistavan, että ne eivät ole altistunut radioaktiivisuudelle siirron aikana. Tällaisissa tapauksissa ja silloin, kun on kyse muista Japanin prefektuureista kuin Fukushimasta ja sitä lähellä olevista kymmenestä prefektuurista peräisin olevista ja lähetetyistä lähetyksistä, rajatarkastusaseman tai nimetyn unioniin saapumispaikan toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tunnistus- ja fyysiset tarkastukset, mukaan luettuna laboratorioanalyysi cesium-134:n ja cesium-137:n varalta, vähintään 20 prosentille tällaisista lähetyksistä.

| (6) | Rajatarkastusaseman tai nimetyn unioniin saapumispaikan toimivaltaisten viranomaisten täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 961/2011 nojalla tekemien tarkastusten, laboratorioanalyysi mukaan luettuna, tulokset osoittavat, että Japanin viranomaiset soveltavat valvontatoimenpiteitä asianmukaisesti ja tehokkaasti unioniin vietäviksi tarkoitettuihin elintarvikkeisiin ja rehuihin. Tämän vuoksi on aiheellista vähentää niiden tarkastusten tiheyttä, jotka rajatarkastusaseman tai nimetyn unioniin saapumispaikan toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tällaisille lähetyksille. |
| --- | --- |

(6)

Rajatarkastusaseman tai nimetyn unioniin saapumispaikan toimivaltaisten viranomaisten täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 961/2011 nojalla tekemien tarkastusten, laboratorioanalyysi mukaan luettuna, tulokset osoittavat, että Japanin viranomaiset soveltavat valvontatoimenpiteitä asianmukaisesti ja tehokkaasti unioniin vietäviksi tarkoitettuihin elintarvikkeisiin ja rehuihin. Tämän vuoksi on aiheellista vähentää niiden tarkastusten tiheyttä, jotka rajatarkastusaseman tai nimetyn unioniin saapumispaikan toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä tällaisille lähetyksille.

| (7) | Täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 961/2011 sovelletaan 31 päivään maaliskuuta 2012. Japanin toimivaltaiset viranomaiset seuraavat edelleen elintarvikkeiden ja rehujen radioaktiivisuutta. Seurannan tuloksista ilmenee, että Fukushiman ydinvoimalaa lähellä olevista prefektuureista peräisin olevien tiettyjen elintarvikkeiden ja rehujen radioaktiivisuus ylittää edelleen toimenpiteet käynnistävät tasot. Tämän vuoksi on aiheellista jatkaa täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 961/2011 vahvistettujen toimenpiteiden soveltamisaikaa. |
| --- | --- |

(7)

Täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 961/2011 sovelletaan 31 päivään maaliskuuta 2012. Japanin toimivaltaiset viranomaiset seuraavat edelleen elintarvikkeiden ja rehujen radioaktiivisuutta. Seurannan tuloksista ilmenee, että Fukushiman ydinvoimalaa lähellä olevista prefektuureista peräisin olevien tiettyjen elintarvikkeiden ja rehujen radioaktiivisuus ylittää edelleen toimenpiteet käynnistävät tasot. Tämän vuoksi on aiheellista jatkaa täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 961/2011 vahvistettujen toimenpiteiden soveltamisaikaa.

| (8) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 961/2011 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 961/2011 olisi muutettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutossäännökset

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 961/2011 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 5 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | tunnistustarkastus ja fyysinen tarkastus, mukaan luettuna laboratorioanalyysi cesium-134:n ja cesium-137:n varalta, vähintään






  — | 5 prosentille 2 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden lähetyksistä ja |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan 5 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

tunnistustarkastus ja fyysinen tarkastus, mukaan luettuna laboratorioanalyysi cesium-134:n ja cesium-137:n varalta, vähintään

—

5 prosentille 2 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden lähetyksistä ja

| — | 10 prosentille 2 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden lähetyksistä.” |
| --- | --- |

—

10 prosentille 2 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden lähetyksistä.”

| 2) | Korvataan 10 artiklan toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivään maaliskuuta 2012” päivämäärällä ”31 päivään lokakuuta 2012”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 10 artiklan toisessa kohdassa päivämäärä ”31 päivään maaliskuuta 2012” päivämäärällä ”31 päivään lokakuuta 2012”.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2012.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 252, 28.9.2011, s. 10.

2

---

| 22.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 82/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 82/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 251/2012,

annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 188,6 |
| JO | 64,0 |
| MA | 47,9 |
| TN | 68,9 |
| TR | 96,0 |
| ZZ | 93,1 |
| 0707 00 05 | JO | 107,2 |
| TR | 165,2 |
| ZZ | 136,2 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 55,1 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 135,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,6 |
| IL | 79,2 |
| MA | 52,2 |
| TN | 80,1 |
| TR | 70,0 |
| ZZ | 66,8 |
| 0805 50 10 | EG | 43,8 |
| TR | 52,6 |
| ZZ | 48,2 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 83,2 |
| CA | 125,0 |
| CL | 84,7 |
| CN | 108,7 |
| MK | 31,8 |
| US | 160,0 |
| UY | 74,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | AR | 85,1 |
| CL | 123,8 |
| CN | 63,0 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 90,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

188,6

JO

64,0

MA

47,9

TN

68,9

TR

96,0

ZZ

93,1

0707 00 05

JO

107,2

TR

165,2

ZZ

136,2

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

JO

225,1

MA

55,1

TR

127,5

ZZ

135,9

0805 10 20

EG

52,6

IL

79,2

MA

52,2

TN

80,1

TR

70,0

ZZ

66,8

0805 50 10

EG

43,8

TR

52,6

ZZ

48,2

0808 10 80

AR

89,5

BR

83,2

CA

125,0

CL

84,7

CN

108,7

MK

31,8

US

160,0

UY

74,9

ZA

119,9

ZZ

97,5

0808 30 90

AR

85,1

CL

123,8

CN

63,0

ZA

91,4

ZZ

90,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 22.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 82/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 82/7

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 534/09/KOL,

tehty 16 päivänä joulukuuta 2009,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 78. kerran lisäämällä niihin valtiontukimenettelyissä sovellettavia käytänteitä koskeva uusi luku

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN (1), joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen 61 - 63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (3) ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

KATSOO, ETTÄ valvontaviranomaisen on valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla varmistettava ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltaminen,

KATSOO, ETTÄ valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla valvontaviranomainen antaa tiedonantoja tai suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena,

PALAUTTAA MIELEEN valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt, jotka se hyväksyi 19 päivänä tammikuuta 1994 (4),

KATSOO, ETTÄ Euroopan komissio hyväksyi 16 päivänä kesäkuuta 2009 valtiontuen tarkastusmenettelyissä sovellettavat käytännesäännöt (5),

KATSOO, ETTÄ kyseiset säännöt ovat merkityksellisiä myös Euroopan talousalueen kannalta,

KATSOO, ETTÄ Euroopan talousalueen valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella,

KATSOO, ETTÄ ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevan luvun ”Yleistä” II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on Euroopan komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat Euroopan komission antamia säädöksiä,

ON KUULLUT asiasta Euroopan komissiota ja EFTA-valtioita 20 päivänä marraskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä (asiat nro 537430, 537439 ja 537441),

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan valtiontuen suuntaviivoja lisäämällä niihin valtiontukimenettelyissä sovellettavia käytänteitä koskeva uusi luku. Uusi luku on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2009.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Kristján A. STEFÁNSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  Jäljempänä ’valvontaviranomainen’.

1

(2)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

2

(3)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

3

(4)  Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, valvontaviranomainen hyväksynyt ja antanut 19 päivänä tammikuuta 1994 (EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994, s. 1), jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’. Valtiontuen suuntaviivojen ajantasaistettu versio on saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivuilla: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

(5)  EUVL C 136, 16.6.2009, s. 13.

5

---

LIITE

VALTIONTUEN TARKASTUSMENETTELYISSÄ SOVELLETTAVIA KÄYTÄNTEITÄ KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT
   (1)

1.   Soveltamisala ja tarkoitus

| 1. | EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, antaa nämä valtiontuen tarkastusmenettelyissä sovellettavia käytänteitä koskevat suuntaviivat, jotta valtiontukimenettelyistä saataisiin mahdollisimman tuloksekkaat ja tehokkaat kaikkien osapuolten kannalta. |
| --- | --- |

1.

EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, antaa nämä valtiontuen tarkastusmenettelyissä sovellettavia käytänteitä koskevat suuntaviivat, jotta valtiontukimenettelyistä saataisiin mahdollisimman tuloksekkaat ja tehokkaat kaikkien osapuolten kannalta.

| 2. | Tämä valvontaviranomaisen suuntaviivojen luku perustuu valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan (2), jäljempänä ’pöytäkirjassa 3 oleva II osa’, soveltamisesta saatuihin kokemuksiin. Tämän luvun ensisijaisena tavoitteena on antaa tietoa siitä, kuinka valtiontukimenettelyt yleensä etenevät, ja siten lisätä yhteistyöhenkeä ja keskinäistä ymmärrystä valvontaviranomaisen, EFTA-valtioiden sekä oikeusalan asiantuntijoiden ja liike-elämän välillä. |
| --- | --- |

2.

Tämä valvontaviranomaisen suuntaviivojen luku perustuu valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan (2), jäljempänä ’pöytäkirjassa 3 oleva II osa’, soveltamisesta saatuihin kokemuksiin. Tämän luvun ensisijaisena tavoitteena on antaa tietoa siitä, kuinka valtiontukimenettelyt yleensä etenevät, ja siten lisätä yhteistyöhenkeä ja keskinäistä ymmärrystä valvontaviranomaisen, EFTA-valtioiden sekä oikeusalan asiantuntijoiden ja liike-elämän välillä.

| 3. | Valtiontukimenettelyjen parantaminen edellyttää kurinalaisuutta ja keskinäistä sitoutumista sekä valvontaviranomaiselta että EFTA-valtioilta. Valvontaviranomainen pyrkii kehittämään yhteistyötään EFTA-valtioiden ja asianomaisten osapuolten kanssa ja aikoo lisäksi tehostaa tutkintaansa ja sisäistä päätöksentekoprosessiaan varmistaakseen valtiontukimenettelyjen suuremman avoimuuden, ennakoitavuuden ja tehokkuuden. |
| --- | --- |

3.

Valtiontukimenettelyjen parantaminen edellyttää kurinalaisuutta ja keskinäistä sitoutumista sekä valvontaviranomaiselta että EFTA-valtioilta. Valvontaviranomainen pyrkii kehittämään yhteistyötään EFTA-valtioiden ja asianomaisten osapuolten kanssa ja aikoo lisäksi tehostaa tutkintaansa ja sisäistä päätöksentekoprosessiaan varmistaakseen valtiontukimenettelyjen suuremman avoimuuden, ennakoitavuuden ja tehokkuuden.

| 4. | Tämä luku vastaa nykyaikaista valtiontukijärjestelmää ja on viimeinen osa yksinkertaistamista koskevaa pakettia, johon kuuluvat yksinkertaistettua menettelyä tietyntyyppisten valtiontukien käsittelemiseksi koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat (3) ja valtiontukisääntöjen soveltamista kansallisissa tuomioistuimissa koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat (4). Paketin tavoitteena on tehdä menettelyistä paremmin ennakoitavissa olevat ja avoimemmat. |
| --- | --- |

4.

Tämä luku vastaa nykyaikaista valtiontukijärjestelmää ja on viimeinen osa yksinkertaistamista koskevaa pakettia, johon kuuluvat yksinkertaistettua menettelyä tietyntyyppisten valtiontukien käsittelemiseksi koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat (3) ja valtiontukisääntöjen soveltamista kansallisissa tuomioistuimissa koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat (4). Paketin tavoitteena on tehdä menettelyistä paremmin ennakoitavissa olevat ja avoimemmat.

| 5. | Yksittäisessä asiassa saattaa sen erityispiirteiden vuoksi kuitenkin olla välttämätöntä mukauttaa tämän luvun sääntöjä tai poiketa niistä (5). |
| --- | --- |

5.

Yksittäisessä asiassa saattaa sen erityispiirteiden vuoksi kuitenkin olla välttämätöntä mukauttaa tämän luvun sääntöjä tai poiketa niistä (5).

| 6. | Myös kalastus- ja vesiviljelyalan sekä maataloustuotteiden alkutuotantoon, markkinointiin tai jalostukseen liittyvien toimien erityispiirteiden vuoksi saattaa olla perusteltua poiketa suuntaviivojen tämän luvun säännöistä sikäli kuin ETA-sopimusta sovelletaan näihin aloihin. |
| --- | --- |

6.

Myös kalastus- ja vesiviljelyalan sekä maataloustuotteiden alkutuotantoon, markkinointiin tai jalostukseen liittyvien toimien erityispiirteiden vuoksi saattaa olla perusteltua poiketa suuntaviivojen tämän luvun säännöistä sikäli kuin ETA-sopimusta sovelletaan näihin aloihin.

2.   Suhde Euroopan talousalueen oikeuteen

| 7. | Tässä luvussa ei ole tarkoitus selostaa kattavasti kaikkia niitä oikeudellisia, tulkinnallisia ja hallinnollisia toimenpiteitä, joita sovelletaan valtiontukien tarkastukseen. Sen sijaan tämän luvun sääntöjä olisi luettava yhdessä valtiontukimenettelyihin sovellettavien perussääntöjen kanssa, joita ne täydentävät. |
| --- | --- |

7.

Tässä luvussa ei ole tarkoitus selostaa kattavasti kaikkia niitä oikeudellisia, tulkinnallisia ja hallinnollisia toimenpiteitä, joita sovelletaan valtiontukien tarkastukseen. Sen sijaan tämän luvun sääntöjä olisi luettava yhdessä valtiontukimenettelyihin sovellettavien perussääntöjen kanssa, joita ne täydentävät.

| 8. | Tällä luvulla ei siis luoda uusia oikeuksia tai velvollisuuksia eikä muuteta niitä oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka on määritelty ETA-sopimuksessa, pöytäkirjassa 3 ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyssä päätöksessä N:o 195/04/KOL (6), sellaisina kuin ne ovat muutettuina ja sellaisina kuin niitä on tulkittu EFTAn tuomioistuimen ja Euroopan unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä. |
| --- | --- |

8.

Tällä luvulla ei siis luoda uusia oikeuksia tai velvollisuuksia eikä muuteta niitä oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka on määritelty ETA-sopimuksessa, pöytäkirjassa 3 ja 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyssä päätöksessä N:o 195/04/KOL (6), sellaisina kuin ne ovat muutettuina ja sellaisina kuin niitä on tulkittu EFTAn tuomioistuimen ja Euroopan unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä.

| 9. | Tässä luvussa vahvistetaan päivittäisessä valtiontukitoiminnassa noudatettavat käytänteet, joiden tarkoituksena on varmistaa entistä nopeammat, avoimemmat ja paremmin ennakoitavat menettelyt ilmoitettua tai muuten käsittelyyn otettua asiaa tai kantelua koskevan tutkinnan kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

9.

Tässä luvussa vahvistetaan päivittäisessä valtiontukitoiminnassa noudatettavat käytänteet, joiden tarkoituksena on varmistaa entistä nopeammat, avoimemmat ja paremmin ennakoitavat menettelyt ilmoitettua tai muuten käsittelyyn otettua asiaa tai kantelua koskevan tutkinnan kaikissa vaiheissa.

3.   Ilmoitusta edeltävä yhteydenpito

| 10. | Valvontaviranomaisen kokemukset osoittavat, että ilmoitusta edeltävästä yhteydenpidosta on hyötyä myös yksinkertaisilta näyttävissä asioissa. Ilmoitusta edeltävä yhteydenpito antaa valvontaviranomaiselle ja ilmoittavalle EFTA-valtiolle mahdollisuuden keskustella ehdotettuun hankkeeseen liittyvistä oikeudellisista ja taloudellisista näkökohdista epävirallisesti ja luottamuksellisesti ennen ilmoitusta, mikä parantaa ilmoitusten laatua ja täydellisyyttä. Samalla EFTA-valtio ja valvontaviranomainen voivat yhdessä etsiä toimivia ratkaisuja siihen, miten suunnitellun toimenpiteen ongelmallisia piirteitä voitaisiin muuttaa. Tässä vaiheessa siis luodaan pohja sille, että valvontaviranomainen voi aikanaan käsitellä viralliset valtiontuki-ilmoitukset mahdollisimman nopeasti. Ilmoitusta edeltävän tuloksekkaan yhteydenpidon ansiosta valvontaviranomaisella on hyvät mahdollisuudet tehdä pöytäkirjassa 3 olevan II osan 4 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaiset päätökset kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen päivämäärästä (7). |
| --- | --- |

10.

Valvontaviranomaisen kokemukset osoittavat, että ilmoitusta edeltävästä yhteydenpidosta on hyötyä myös yksinkertaisilta näyttävissä asioissa. Ilmoitusta edeltävä yhteydenpito antaa valvontaviranomaiselle ja ilmoittavalle EFTA-valtiolle mahdollisuuden keskustella ehdotettuun hankkeeseen liittyvistä oikeudellisista ja taloudellisista näkökohdista epävirallisesti ja luottamuksellisesti ennen ilmoitusta, mikä parantaa ilmoitusten laatua ja täydellisyyttä. Samalla EFTA-valtio ja valvontaviranomainen voivat yhdessä etsiä toimivia ratkaisuja siihen, miten suunnitellun toimenpiteen ongelmallisia piirteitä voitaisiin muuttaa. Tässä vaiheessa siis luodaan pohja sille, että valvontaviranomainen voi aikanaan käsitellä viralliset valtiontuki-ilmoitukset mahdollisimman nopeasti. Ilmoitusta edeltävän tuloksekkaan yhteydenpidon ansiosta valvontaviranomaisella on hyvät mahdollisuudet tehdä pöytäkirjassa 3 olevan II osan 4 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaiset päätökset kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen päivämäärästä (7).

| 11. | Ilmoitusta edeltävää yhteydenpitoa suositellaan ehdottomasti asioissa, joihin liittyy uusia tai erityisiä piirteitä ja jotka edellyttävät sen vuoksi epävirallista ja alustavaa keskustelua valvontaviranomaisen kanssa. Lisäksi valvontaviranomainen on aina valmis antamaan epävirallista neuvontaa, jos EFTA-valtio sitä pyytää. |
| --- | --- |

11.

Ilmoitusta edeltävää yhteydenpitoa suositellaan ehdottomasti asioissa, joihin liittyy uusia tai erityisiä piirteitä ja jotka edellyttävät sen vuoksi epävirallista ja alustavaa keskustelua valvontaviranomaisen kanssa. Lisäksi valvontaviranomainen on aina valmis antamaan epävirallista neuvontaa, jos EFTA-valtio sitä pyytää.

3.1   Sisältö

| 12. | Ilmoitusta edeltävä vaihe tarjoaa mahdollisuuden keskustella EFTA-valtion kanssa ja antaa sille ohjeita siitä, millaisia tietoja ilmoituslomakkeeseen olisi sisällytettävä, jotta se olisi täydellinen ilmoituksen päivämäärästä. Tuloksekkaassa ilmoitusta edeltävässä vaiheessa on mahdollista keskustella avoimesti ja rakentavasti myös muista asiakysymyksistä, jotka liittyvät suunniteltuun toimenpiteeseen. Tämä on erityisen tärkeää sellaisten hankkeiden osalta, joita ei voitaisi hyväksyä sellaisenaan, vaan jotka olisi joko peruutettava tai joita olisi muutettava huomattavasti. Lisäksi tässä vaiheessa voidaan tarkastella muita mahdollisesti sovellettavia oikeusperustoja tai etsiä asiaa koskevia ennakkotapauksia. Menestyksekkäästi toteutettu ilmoitusta edeltävä vaihe antaa valvontaviranomaiselle ja EFTA-valtiolle mahdollisuuden ratkaista keskeiset kilpailuongelmat, tehdä taloudellinen analyysi ja tarvittaessa hyödyntää ulkopuolista asiantuntemusta, jotta voidaan osoittaa suunnitellun hankkeen soveltuvuus ETA-sopimuksen toimintaan. Lisäksi ilmoittava EFTA-valtio voi ilmoitusta edeltävässä vaiheessa pyytää valvontaviranomaiselta, että tämä ei vaadi tiettyjä ilmoituslomakkeessa mainittuja tietoja, jos kyseiset tiedot eivät ole asian erityispiirteet huomioon ottaen välttämättömiä asian tutkinnan kannalta. Ilmoitusta edeltävä vaihe on myös ratkaisevassa asemassa määritettäessä, voidaanko asia siirtää suoraan yksinkertaistettuun menettelyyn (8). |
| --- | --- |

12.

Ilmoitusta edeltävä vaihe tarjoaa mahdollisuuden keskustella EFTA-valtion kanssa ja antaa sille ohjeita siitä, millaisia tietoja ilmoituslomakkeeseen olisi sisällytettävä, jotta se olisi täydellinen ilmoituksen päivämäärästä. Tuloksekkaassa ilmoitusta edeltävässä vaiheessa on mahdollista keskustella avoimesti ja rakentavasti myös muista asiakysymyksistä, jotka liittyvät suunniteltuun toimenpiteeseen. Tämä on erityisen tärkeää sellaisten hankkeiden osalta, joita ei voitaisi hyväksyä sellaisenaan, vaan jotka olisi joko peruutettava tai joita olisi muutettava huomattavasti. Lisäksi tässä vaiheessa voidaan tarkastella muita mahdollisesti sovellettavia oikeusperustoja tai etsiä asiaa koskevia ennakkotapauksia. Menestyksekkäästi toteutettu ilmoitusta edeltävä vaihe antaa valvontaviranomaiselle ja EFTA-valtiolle mahdollisuuden ratkaista keskeiset kilpailuongelmat, tehdä taloudellinen analyysi ja tarvittaessa hyödyntää ulkopuolista asiantuntemusta, jotta voidaan osoittaa suunnitellun hankkeen soveltuvuus ETA-sopimuksen toimintaan. Lisäksi ilmoittava EFTA-valtio voi ilmoitusta edeltävässä vaiheessa pyytää valvontaviranomaiselta, että tämä ei vaadi tiettyjä ilmoituslomakkeessa mainittuja tietoja, jos kyseiset tiedot eivät ole asian erityispiirteet huomioon ottaen välttämättömiä asian tutkinnan kannalta. Ilmoitusta edeltävä vaihe on myös ratkaisevassa asemassa määritettäessä, voidaanko asia siirtää suoraan yksinkertaistettuun menettelyyn (8).

3.2   Laajuus ja aikataulu

| 13. | Jotta ilmoitusta edeltävä vaihe olisi hyödyllinen ja tuloksekas, on kyseisen EFTA-valtion edun mukaista toimittaa valvontaviranomaiselle ne tiedot, joita tarvitaan suunnitellun valtiontukihankkeen arvioinnissa. Tiedot annetaan alustavassa ilmoituslomakkeessa. Jotta asia voitaisiin käsitellä nopeasti, yhteydenpidossa suositaan periaatteessa sähköpostiviestejä tai neuvottelupuheluja eikä niinkään kokouksia. Valvontaviranomainen järjestää yleensä ensimmäisen ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon kahden viikon kuluessa alustavan ilmoituslomakkeen vastaanottamisesta. |
| --- | --- |

13.

Jotta ilmoitusta edeltävä vaihe olisi hyödyllinen ja tuloksekas, on kyseisen EFTA-valtion edun mukaista toimittaa valvontaviranomaiselle ne tiedot, joita tarvitaan suunnitellun valtiontukihankkeen arvioinnissa. Tiedot annetaan alustavassa ilmoituslomakkeessa. Jotta asia voitaisiin käsitellä nopeasti, yhteydenpidossa suositaan periaatteessa sähköpostiviestejä tai neuvottelupuheluja eikä niinkään kokouksia. Valvontaviranomainen järjestää yleensä ensimmäisen ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon kahden viikon kuluessa alustavan ilmoituslomakkeen vastaanottamisesta.

| 14. | Ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon ei yleensä pitäisi kestää kahta kuukautta kauempaa, ja yhteydenpidon jälkeen olisi tehtävä täydellinen ilmoitus. Jos ilmoitusta edeltävällä yhteydenpidolla ei saavuteta toivottuja tuloksia, valvontaviranomainen voi todeta ilmoitusta edeltävän vaiheen päättyneeksi. Koska ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon aikataulu ja muoto kuitenkin riippuvat yksittäisen asian monimutkaisuudesta, ilmoitusta edeltävä yhteydenpito saattaa kestää useita kuukausia. Sen vuoksi valvontaviranomainen suosittaa, että erityisen monimutkaisissa asioissa (esimerkiksi pelastamistuki, merkittävä tutkimus- ja kehitystuki, suuri yksittäinen tuki tai erityisen suuret tai monimutkaiset tukiohjelmat) EFTA-valtiot käynnistävät ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon mahdollisimman varhain, jotta keskusteluista olisi eniten hyötyä. |
| --- | --- |

14.

Ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon ei yleensä pitäisi kestää kahta kuukautta kauempaa, ja yhteydenpidon jälkeen olisi tehtävä täydellinen ilmoitus. Jos ilmoitusta edeltävällä yhteydenpidolla ei saavuteta toivottuja tuloksia, valvontaviranomainen voi todeta ilmoitusta edeltävän vaiheen päättyneeksi. Koska ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon aikataulu ja muoto kuitenkin riippuvat yksittäisen asian monimutkaisuudesta, ilmoitusta edeltävä yhteydenpito saattaa kestää useita kuukausia. Sen vuoksi valvontaviranomainen suosittaa, että erityisen monimutkaisissa asioissa (esimerkiksi pelastamistuki, merkittävä tutkimus- ja kehitystuki, suuri yksittäinen tuki tai erityisen suuret tai monimutkaiset tukiohjelmat) EFTA-valtiot käynnistävät ilmoitusta edeltävän yhteydenpidon mahdollisimman varhain, jotta keskusteluista olisi eniten hyötyä.

| 15. | Valvontaviranomaisen kokemusten mukaan on erittäin hyödyllistä ottaa tuensaaja mukaan ilmoitusta edeltävään yhteydenpitoon erityisesti silloin kun toimella voi olla huomattavia teknisiä tai taloudellisia vaikutuksia tai kun vaikutukset ovat hankekohtaisia. Valvontaviranomainen suosittaa sen vuoksi, että yksittäisen tuen saajat otetaan mukaan ilmoitusta edeltävään yhteydenpitoon. |
| --- | --- |

15.

Valvontaviranomaisen kokemusten mukaan on erittäin hyödyllistä ottaa tuensaaja mukaan ilmoitusta edeltävään yhteydenpitoon erityisesti silloin kun toimella voi olla huomattavia teknisiä tai taloudellisia vaikutuksia tai kun vaikutukset ovat hankekohtaisia. Valvontaviranomainen suosittaa sen vuoksi, että yksittäisen tuen saajat otetaan mukaan ilmoitusta edeltävään yhteydenpitoon.

| 16. | Valvontaviranomainen pyrkii antamaan kyseiselle EFTA-valtiolle epävirallisen, alustavan arvion hankkeesta ilmoitusta edeltävän vaiheen päätteeksi, lukuun ottamatta aivan uudenlaisia tai erittäin monimutkaisia asioita. Kyseinen arvio ei sido valvontaviranomaista eikä se ole valvontaviranomaisen virallinen kanta vaan pelkästään epävirallinen ja alustava arvio ilmoitusluonnoksen täydellisyydestä ja suunnitellun hankkeen soveltuvuudesta ETA-sopimuksen toimintaan. Erittäin monimutkaisissa asioissa valvontaviranomainen voi lisäksi antaa EFTA-valtion pyynnöstä kirjallisia ohjeita niistä tiedoista, joita EFTA-valtion on vielä toimitettava. |
| --- | --- |

16.

Valvontaviranomainen pyrkii antamaan kyseiselle EFTA-valtiolle epävirallisen, alustavan arvion hankkeesta ilmoitusta edeltävän vaiheen päätteeksi, lukuun ottamatta aivan uudenlaisia tai erittäin monimutkaisia asioita. Kyseinen arvio ei sido valvontaviranomaista eikä se ole valvontaviranomaisen virallinen kanta vaan pelkästään epävirallinen ja alustava arvio ilmoitusluonnoksen täydellisyydestä ja suunnitellun hankkeen soveltuvuudesta ETA-sopimuksen toimintaan. Erittäin monimutkaisissa asioissa valvontaviranomainen voi lisäksi antaa EFTA-valtion pyynnöstä kirjallisia ohjeita niistä tiedoista, joita EFTA-valtion on vielä toimitettava.

| 17. | Ilmoitusta edeltävä yhteydenpito on ehdottoman luottamuksellista. Keskustelut perustuvat vapaaehtoisuuteen, eivätkä ne vaikuta asian käsittelyyn ja tutkintaan sen jälkeen kun muodollinen ilmoitus on tehty. |
| --- | --- |

17.

Ilmoitusta edeltävä yhteydenpito on ehdottoman luottamuksellista. Keskustelut perustuvat vapaaehtoisuuteen, eivätkä ne vaikuta asian käsittelyyn ja tutkintaan sen jälkeen kun muodollinen ilmoitus on tehty.

| 18. | Parantaakseen ilmoitusten laatua valvontaviranomainen pyrkii järjestämään koulutustilaisuuksia EFTA-valtioiden toivomusten mukaisesti. Valvontaviranomainen aikoo olla säännöllisesti yhteydessä EFTA-valtioihin keskustellakseen näiden kanssa valtiontukimenettelyn parantamisesta edelleen, erityisesti käytössä olevien ilmoituslomakkeiden laajuuden ja sisällön osalta. |
| --- | --- |

18.

Parantaakseen ilmoitusten laatua valvontaviranomainen pyrkii järjestämään koulutustilaisuuksia EFTA-valtioiden toivomusten mukaisesti. Valvontaviranomainen aikoo olla säännöllisesti yhteydessä EFTA-valtioihin keskustellakseen näiden kanssa valtiontukimenettelyn parantamisesta edelleen, erityisesti käytössä olevien ilmoituslomakkeiden laajuuden ja sisällön osalta.

4.   Keskinäisesti sovittu suunnittelu

| 19. | Kun on kyse asioista, jotka ovat aivan uudenlaisia, teknisesti monimutkaisia tai muuten arkaluonteisia tai jotka on tutkittava erittäin kiireellisesti, valvontaviranomainen tarjoaa tuesta ilmoittavalle EFTA-valtiolle keskinäisesti sovittua suunnittelua. Tarkoituksena on parantaa avoimuutta ja ennakoitavuutta valtiontukea koskevan tutkinnan todennäköisen keston osalta. |
| --- | --- |

19.

Kun on kyse asioista, jotka ovat aivan uudenlaisia, teknisesti monimutkaisia tai muuten arkaluonteisia tai jotka on tutkittava erittäin kiireellisesti, valvontaviranomainen tarjoaa tuesta ilmoittavalle EFTA-valtiolle keskinäisesti sovittua suunnittelua. Tarkoituksena on parantaa avoimuutta ja ennakoitavuutta valtiontukea koskevan tutkinnan todennäköisen keston osalta.

4.1   Sisältö

| 20. | Keskinäisesti sovitulla suunnittelulla tarkoitetaan EFTA-valtion ja valvontaviranomaisen välistä järjestelmällistä yhteistyötä, joka perustuu yhteiseen suunnitelmaan ja yhteisymmärrykseen tutkinnan todennäköisestä etenemisestä ja sen arvioidusta aikataulusta. |
| --- | --- |

20.

Keskinäisesti sovitulla suunnittelulla tarkoitetaan EFTA-valtion ja valvontaviranomaisen välistä järjestelmällistä yhteistyötä, joka perustuu yhteiseen suunnitelmaan ja yhteisymmärrykseen tutkinnan todennäköisestä etenemisestä ja sen arvioidusta aikataulusta.

| 21. | Tässä yhteydessä valvontaviranomainen ja ilmoittava EFTA-valtio voivat sopia erityisesti






  — | siitä, asetetaanko kyseinen asia etusijalle; vastineeksi EFTA-valtio hyväksyy muodollisesti, että muiden sen ilmoittamien asioiden tutkintaa lykätään (9), jos tämä on tarpeen aikataulu- tai resurssisyistä; |
| --- | --- | --- |

21.

Tässä yhteydessä valvontaviranomainen ja ilmoittava EFTA-valtio voivat sopia erityisesti

—

siitä, asetetaanko kyseinen asia etusijalle; vastineeksi EFTA-valtio hyväksyy muodollisesti, että muiden sen ilmoittamien asioiden tutkintaa lykätään (9), jos tämä on tarpeen aikataulu- tai resurssisyistä;

| — | tiedoista, jotka kyseisen EFTA-valtion ja/tai kyseisen tuensaajan on toimitettava, tutkimukset tai ulkopuolisten asiantuntijoiden lausunnot tai valvontaviranomaisen suorittama yksipuolinen tiedonhankinta mukaan lukien; sekä |
| --- | --- |

—

tiedoista, jotka kyseisen EFTA-valtion ja/tai kyseisen tuensaajan on toimitettava, tutkimukset tai ulkopuolisten asiantuntijoiden lausunnot tai valvontaviranomaisen suorittama yksipuolinen tiedonhankinta mukaan lukien; sekä

| — | asian arvioinnin todennäköisestä kulusta ja kestosta sen jälkeen, kun asiaa koskeva ilmoitus on toimitettu valvontaviranomaiselle. |
| --- | --- |

—

asian arvioinnin todennäköisestä kulusta ja kestosta sen jälkeen, kun asiaa koskeva ilmoitus on toimitettu valvontaviranomaiselle.

| 22. | Vastineeksi siitä, että EFTA-valtio toimittaa kaikki tarvittavat tiedot ajallaan niin kuin keskinäisen suunnittelun puitteissa on sovittu, valvontaviranomainen pyrkii noudattamaan keskinäisesti sovittua asian tutkinta-aikataulua, elleivät EFTA-valtion tai asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot tuo esiin yllättäviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

22.

Vastineeksi siitä, että EFTA-valtio toimittaa kaikki tarvittavat tiedot ajallaan niin kuin keskinäisen suunnittelun puitteissa on sovittu, valvontaviranomainen pyrkii noudattamaan keskinäisesti sovittua asian tutkinta-aikataulua, elleivät EFTA-valtion tai asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot tuo esiin yllättäviä kysymyksiä.

4.2   Laajuus ja aikataulu

| 23. | Keskinäisesti sovittu suunnittelu on periaatteessa tarkoitettu asioille, jotka ovat niin uudenlaisia, teknisesti monimutkaisia tai muuten arkaluonteisia, että valvontaviranomaisen on mahdotonta tehdä selkeää alustavaa arviointia asiasta ilmoitusta edeltävän vaiheen päätteeksi. Sellaisissa tapauksissa keskinäisesti sovittu suunnittelu käynnistetään ilmoitusta edeltävän vaiheen lopussa, juuri ennen muodollisen ilmoituksen tekemistä. |
| --- | --- |

23.

Keskinäisesti sovittu suunnittelu on periaatteessa tarkoitettu asioille, jotka ovat niin uudenlaisia, teknisesti monimutkaisia tai muuten arkaluonteisia, että valvontaviranomaisen on mahdotonta tehdä selkeää alustavaa arviointia asiasta ilmoitusta edeltävän vaiheen päätteeksi. Sellaisissa tapauksissa keskinäisesti sovittu suunnittelu käynnistetään ilmoitusta edeltävän vaiheen lopussa, juuri ennen muodollisen ilmoituksen tekemistä.

| 24. | Valvontaviranomainen ja kyseinen EFTA-valtio voivat kuitenkin sopia jälkimmäisen pyynnöstä, että ne jatkavat keskinäisesti sovittua suunnittelua vielä muodollisen tutkintamenettelyn alussa helpottaakseen asian käsittelyä. |
| --- | --- |

24.

Valvontaviranomainen ja kyseinen EFTA-valtio voivat kuitenkin sopia jälkimmäisen pyynnöstä, että ne jatkavat keskinäisesti sovittua suunnittelua vielä muodollisen tutkintamenettelyn alussa helpottaakseen asian käsittelyä.

5.   Ilmoitettujen toimenpiteiden alustava tutkinta

5.1   Tietojensaantipyynnöt

| 25. | Tehostaakseen tutkinnan kulkua valvontaviranomainen pyrkii keskittämään tietojensaantipyynnöt alustavan tutkinnan vaiheeseen. Sen vuoksi valvontaviranomainen esittää periaatteessa vain yhden kattavan tietojensaantipyynnön, joka lähetetään yleensä 4–6 viikon kuluessa ilmoituksen päivämäärästä. Jollei keskinäisesti sovitun suunnittelun aikana ole toisin sovittu, ilmoitusta edeltävän vaiheen ansiosta EFTA-valtiot toimittavat valvontaviranomaiselle täydellisen ilmoituksen eikä lisätietoja tarvitse juurikaan pyytää. Valvontaviranomainen voi kuitenkin esittää lisäkysymyksiä erityisesti niistä seikoista, jotka ovat tulleet esille EFTA-valtioiden vastauksissa. Tämä ei välttämättä tarkoita sitä, että valvontaviranomaisella on vaikeuksia arvioida asia. |
| --- | --- |

25.

Tehostaakseen tutkinnan kulkua valvontaviranomainen pyrkii keskittämään tietojensaantipyynnöt alustavan tutkinnan vaiheeseen. Sen vuoksi valvontaviranomainen esittää periaatteessa vain yhden kattavan tietojensaantipyynnön, joka lähetetään yleensä 4–6 viikon kuluessa ilmoituksen päivämäärästä. Jollei keskinäisesti sovitun suunnittelun aikana ole toisin sovittu, ilmoitusta edeltävän vaiheen ansiosta EFTA-valtiot toimittavat valvontaviranomaiselle täydellisen ilmoituksen eikä lisätietoja tarvitse juurikaan pyytää. Valvontaviranomainen voi kuitenkin esittää lisäkysymyksiä erityisesti niistä seikoista, jotka ovat tulleet esille EFTA-valtioiden vastauksissa. Tämä ei välttämättä tarkoita sitä, että valvontaviranomaisella on vaikeuksia arvioida asia.

| 26. | Jos EFTA-valtio ei toimita pyydettyjä tietoja asetetussa määräajassa, sille lähetetään yksi muistutus, minkä jälkeen yleensä sovelletaan pöytäkirjassa 3 olevan II osan 5 artiklan 3 kohtaa ja EFTA-valtiolle ilmoitetaan, että ilmoitus katsotaan peruutetuksi. Yleensä asiassa aloitetaan muodollinen tutkintamenettely, jos kaikki tarvittavat edellytykset täyttyvät, yleensä viimeistään kahden tietojensaantipyynnön jälkeen. |
| --- | --- |

26.

Jos EFTA-valtio ei toimita pyydettyjä tietoja asetetussa määräajassa, sille lähetetään yksi muistutus, minkä jälkeen yleensä sovelletaan pöytäkirjassa 3 olevan II osan 5 artiklan 3 kohtaa ja EFTA-valtiolle ilmoitetaan, että ilmoitus katsotaan peruutetuksi. Yleensä asiassa aloitetaan muodollinen tutkintamenettely, jos kaikki tarvittavat edellytykset täyttyvät, yleensä viimeistään kahden tietojensaantipyynnön jälkeen.

5.2   Alustavan tutkinnan keskeyttäminen sovitusti

| 27. | Tietyissä olosuhteissa alustava tutkinta voidaan keskeyttää EFTA-valtion pyynnöstä, jotta se voi muuttaa hanketta vastaamaan valtiontukisääntöjä, tai yhteisestä sopimuksesta. Tutkinta voidaan keskeyttää ainoastaan ennalta sovituksi ajaksi. Jos EFTA-valtio ei keskeytyksen päätyttyä esitä täydellistä ja ensi näkemältä ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaa hanketta, valvontaviranomainen jatkaa menettelyä siitä vaiheesta, jossa se keskeytettiin. Kyseiselle EFTA-valtiolle ilmoitetaan yleensä, että ilmoitus katsotaan peruutetuksi tai että muodollinen tutkintamenettely aloitetaan viipymättä, jos valvontaviranomaisella on vakavia epäilyjä hankkeen suhteen. |
| --- | --- |

27.

Tietyissä olosuhteissa alustava tutkinta voidaan keskeyttää EFTA-valtion pyynnöstä, jotta se voi muuttaa hanketta vastaamaan valtiontukisääntöjä, tai yhteisestä sopimuksesta. Tutkinta voidaan keskeyttää ainoastaan ennalta sovituksi ajaksi. Jos EFTA-valtio ei keskeytyksen päätyttyä esitä täydellistä ja ensi näkemältä ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaa hanketta, valvontaviranomainen jatkaa menettelyä siitä vaiheesta, jossa se keskeytettiin. Kyseiselle EFTA-valtiolle ilmoitetaan yleensä, että ilmoitus katsotaan peruutetuksi tai että muodollinen tutkintamenettely aloitetaan viipymättä, jos valvontaviranomaisella on vakavia epäilyjä hankkeen suhteen.

5.3   Tutkinnan etenemiseen liittyvä yhteydenpito

| 28. | Ilmoittava EFTA-valtio voi pyynnöstä saada tietoa käynnissä olevan alustavan tutkinnan etenemisestä. EFTA-valtioita kehotetaan ottamaan yksittäisen tuen saaja mukaan yhteydenpitoon. |
| --- | --- |

28.

Ilmoittava EFTA-valtio voi pyynnöstä saada tietoa käynnissä olevan alustavan tutkinnan etenemisestä. EFTA-valtioita kehotetaan ottamaan yksittäisen tuen saaja mukaan yhteydenpitoon.

6.   Muodollinen tutkintamenettely

| 29. | Koska asiat, joissa on aloitettu muodollinen tutkintamenettely, ovat yleensä monimutkaisia, valvontaviranomainen on ottanut ensisijaiseksi tavoitteekseen lisätä toimintansa avoimuutta, ennakoitavuutta ja tehokkuutta tässä vaiheessa, jotta sen päätöksenteko vastaisi paremmin nykyaikaisen liike-elämän tarpeita. Valvontaviranomainen aikoo sen vuoksi tehostaa muodollisen tutkinnan kulkua hyödyntämällä kaikkia käytössään olevia, pöytäkirjassa 3 olevan II osan mukaisia menettelytapoja. |
| --- | --- |

29.

Koska asiat, joissa on aloitettu muodollinen tutkintamenettely, ovat yleensä monimutkaisia, valvontaviranomainen on ottanut ensisijaiseksi tavoitteekseen lisätä toimintansa avoimuutta, ennakoitavuutta ja tehokkuutta tässä vaiheessa, jotta sen päätöksenteko vastaisi paremmin nykyaikaisen liike-elämän tarpeita. Valvontaviranomainen aikoo sen vuoksi tehostaa muodollisen tutkinnan kulkua hyödyntämällä kaikkia käytössään olevia, pöytäkirjassa 3 olevan II osan mukaisia menettelytapoja.

6.1   Päätöksen ja tiivistelmän julkaiseminen

| 30. | Jollei kyseinen EFTA-valtio pyydä luottamuksellisten tietojen poistamista, valvontaviranomainen pyrkii julkaisemaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksensä sekä tiivistelmät kahden kuukauden kuluessa kyseisen päätöksen tekopäivästä. |
| --- | --- |

30.

Jollei kyseinen EFTA-valtio pyydä luottamuksellisten tietojen poistamista, valvontaviranomainen pyrkii julkaisemaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksensä sekä tiivistelmät kahden kuukauden kuluessa kyseisen päätöksen tekopäivästä.

| 31. | Jos luottamuksellisuuden piiriin kuuluvista seikoista syntyy erimielisyyttä, valvontaviranomainen soveltaa salassapitovelvollisuutta valtiontukipäätöksissä koskevien suuntaviivojensa (10) periaatteita sekä pyrkii parhaansa mukaan julkaisemaan päätöksensä mahdollisimman nopeasti sen tekopäivän jälkeen. Samaa käytäntöä sovelletaan kaikkien lopullisten päätösten julkaisemiseen. |
| --- | --- |

31.

Jos luottamuksellisuuden piiriin kuuluvista seikoista syntyy erimielisyyttä, valvontaviranomainen soveltaa salassapitovelvollisuutta valtiontukipäätöksissä koskevien suuntaviivojensa (10) periaatteita sekä pyrkii parhaansa mukaan julkaisemaan päätöksensä mahdollisimman nopeasti sen tekopäivän jälkeen. Samaa käytäntöä sovelletaan kaikkien lopullisten päätösten julkaisemiseen.

| 32. | Valvontaviranomainen pyrkii lisäämään menettelyn avoimuutta ilmoittamalla EFTA-valtiolle, tuensaajalle ja muille sidosryhmille (erityisesti mahdollisille kantelijoille) kaikista viiveistä, joita aiheutuu luottamuksellisuutta koskevien erimielisyyksien takia. |
| --- | --- |

32.

Valvontaviranomainen pyrkii lisäämään menettelyn avoimuutta ilmoittamalla EFTA-valtiolle, tuensaajalle ja muille sidosryhmille (erityisesti mahdollisille kantelijoille) kaikista viiveistä, joita aiheutuu luottamuksellisuutta koskevien erimielisyyksien takia.

6.2   Asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset

| 33. | Pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 artiklan mukaan asianomaisten osapuolten on esitettävä huomautuksensa asetetussa määräajassa, joka yleensä on enintään yksi kuukausi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisesta. Tätä määräaikaa ei yleensä pidennetä eikä valvontaviranomainen tavallisesti hyväksy tietoja, joita asianomaiset osapuolet, tuensaaja mukaan lukien, toimittavat myöhässä (11). Määräaikaa voidaan pidentää vain asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, esimerkiksi kun on kyse erityisen laajojen asiatietojen toimittamisesta tai kun valvontaviranomainen ja asianomainen osapuoli ovat olleet asian johdosta keskenään yhteydessä. |
| --- | --- |

33.

Pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 artiklan mukaan asianomaisten osapuolten on esitettävä huomautuksensa asetetussa määräajassa, joka yleensä on enintään yksi kuukausi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisesta. Tätä määräaikaa ei yleensä pidennetä eikä valvontaviranomainen tavallisesti hyväksy tietoja, joita asianomaiset osapuolet, tuensaaja mukaan lukien, toimittavat myöhässä (11). Määräaikaa voidaan pidentää vain asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, esimerkiksi kun on kyse erityisen laajojen asiatietojen toimittamisesta tai kun valvontaviranomainen ja asianomainen osapuoli ovat olleet asian johdosta keskenään yhteydessä.

| 34. | Parantaakseen erityisen monimutkaisten asioiden tutkinnan asiaperustaa valvontaviranomainen voi lähettää jäljennöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä tietyille asianomaisille osapuolille, kuten ammattijärjestöille tai liike-elämän järjestöille, sekä kehottaa näitä esittämään huomautuksia eräistä asiaan liittyvistä näkökohdista (12). Asianomaisten osapuolten yhteistyö on tässä vaiheessa täysin vapaaehtoista. Jos asianomainen osapuoli päättää esittää huomautuksia, on sen edun mukaista toimittaa ne ajallaan, jotta valvontaviranomainen voi ottaa ne huomioon. Valvontaviranomainen kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona jäljennös päätöksestä lähetettiin heille. Valvontaviranomainen ei anna lisäaikaa huomautusten toimittamiseen. Varmistaakseen asianomaisten osapuolten yhtäläisen kohtelun valvontaviranomainen lähettää saman kehotuksen huomautusten esittämiseen myös tuensaajalle. Lisäksi, kunnioittaakseen EFTA-valtion puolustautumisoikeutta valvontaviranomainen lähettää EFTA-valtiolle kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat huomautukset, joista on poistettu luottamukselliset tiedot, ja kehottaa EFTA-valtiota esittämään vastauksensa kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

34.

Parantaakseen erityisen monimutkaisten asioiden tutkinnan asiaperustaa valvontaviranomainen voi lähettää jäljennöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä tietyille asianomaisille osapuolille, kuten ammattijärjestöille tai liike-elämän järjestöille, sekä kehottaa näitä esittämään huomautuksia eräistä asiaan liittyvistä näkökohdista (12). Asianomaisten osapuolten yhteistyö on tässä vaiheessa täysin vapaaehtoista. Jos asianomainen osapuoli päättää esittää huomautuksia, on sen edun mukaista toimittaa ne ajallaan, jotta valvontaviranomainen voi ottaa ne huomioon. Valvontaviranomainen kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona jäljennös päätöksestä lähetettiin heille. Valvontaviranomainen ei anna lisäaikaa huomautusten toimittamiseen. Varmistaakseen asianomaisten osapuolten yhtäläisen kohtelun valvontaviranomainen lähettää saman kehotuksen huomautusten esittämiseen myös tuensaajalle. Lisäksi, kunnioittaakseen EFTA-valtion puolustautumisoikeutta valvontaviranomainen lähettää EFTA-valtiolle kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat huomautukset, joista on poistettu luottamukselliset tiedot, ja kehottaa EFTA-valtiota esittämään vastauksensa kuukauden kuluessa.

| 35. | Jotta kyseinen EFTA-valtio saisi kaikki asianomaisten osapuolten huomautukset tarkoituksenmukaisimmalla tavalla, EFTA-valtioita kehotetaan mahdollisuuksien mukaan suostumaan siihen, että kyseiset huomautukset toimitetaan niille alkuperäisellä kielellä. Valvontaviranomainen voi EFTA-valtion pyynnöstä toimittaa käännöksen, mutta tämä saattaa hidastaa menettelyä. |
| --- | --- |

35.

Jotta kyseinen EFTA-valtio saisi kaikki asianomaisten osapuolten huomautukset tarkoituksenmukaisimmalla tavalla, EFTA-valtioita kehotetaan mahdollisuuksien mukaan suostumaan siihen, että kyseiset huomautukset toimitetaan niille alkuperäisellä kielellä. Valvontaviranomainen voi EFTA-valtion pyynnöstä toimittaa käännöksen, mutta tämä saattaa hidastaa menettelyä.

| 36. | Lisäksi EFTA-valtioille ilmoitetaan, jos asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia. |
| --- | --- |

36.

Lisäksi EFTA-valtioille ilmoitetaan, jos asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia.

6.3   EFTA-valtioiden huomautukset

| 37. | Jotta muodollinen tutkintamenettely saadaan päätökseen ajallaan, valvontaviranomainen seuraa tarkasti kaikkien niiden määräaikojen noudattamista, joita tähän vaiheeseen sovelletaan pöytäkirjassa 3 olevan II osan nojalla. Jos EFTA-valtio ei esitä huomautuksia tutkintamenettelyn aloittamista koskevan valvontaviranomaisen päätöksen ja asianomaisten osapuolten huomautusten johdosta pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 artiklan 1 kohdassa vahvistetussa yhden kuukauden määräajassa, valvontaviranomainen lähettää EFTA-valtiolle välittömästi muistutuksen, jossa myönnetään kuukauden lisäaika huomautusten esittämiseen ja todetaan, ettei kyseistä lisäaikaa voida enää pidentää lukuun ottamatta poikkeuksellisia olosuhteita. Jollei asianomainen EFTA-valtio toimita vastausta, valvontaviranomainen tekee päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella pöytäkirjassa 3 olevan II osan 7 artiklan 7 kohdan ja 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

37.

Jotta muodollinen tutkintamenettely saadaan päätökseen ajallaan, valvontaviranomainen seuraa tarkasti kaikkien niiden määräaikojen noudattamista, joita tähän vaiheeseen sovelletaan pöytäkirjassa 3 olevan II osan nojalla. Jos EFTA-valtio ei esitä huomautuksia tutkintamenettelyn aloittamista koskevan valvontaviranomaisen päätöksen ja asianomaisten osapuolten huomautusten johdosta pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 artiklan 1 kohdassa vahvistetussa yhden kuukauden määräajassa, valvontaviranomainen lähettää EFTA-valtiolle välittömästi muistutuksen, jossa myönnetään kuukauden lisäaika huomautusten esittämiseen ja todetaan, ettei kyseistä lisäaikaa voida enää pidentää lukuun ottamatta poikkeuksellisia olosuhteita. Jollei asianomainen EFTA-valtio toimita vastausta, valvontaviranomainen tekee päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella pöytäkirjassa 3 olevan II osan 7 artiklan 7 kohdan ja 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| 38. | Jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta eikä EFTA-valtio ole esittänyt huomautuksia muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, valvontaviranomainen tekee tietojen antamista koskevan välipäätöksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 10 artiklan mukaisesti. Jos EFTA-valtio ei toimita tietoja välipäätöksessä vahvistetussa määräajassa, valvontaviranomainen tekee päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

38.

Jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta eikä EFTA-valtio ole esittänyt huomautuksia muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, valvontaviranomainen tekee tietojen antamista koskevan välipäätöksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 10 artiklan mukaisesti. Jos EFTA-valtio ei toimita tietoja välipäätöksessä vahvistetussa määräajassa, valvontaviranomainen tekee päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella.

6.4   Lisätietoja koskeva pyyntö

| 39. | On mahdollista, että erityisen monimutkaisissa asioissa tiedot, jotka EFTA-valtio on toimittanut vastauksena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, eivät ole riittävät, vaan valvontaviranomainen joutuu pyytämään lisätietoja. EFTA-valtiolla on kuukauden määräaika vastata lisätietojen saantia koskevaan pyyntöön. |
| --- | --- |

39.

On mahdollista, että erityisen monimutkaisissa asioissa tiedot, jotka EFTA-valtio on toimittanut vastauksena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, eivät ole riittävät, vaan valvontaviranomainen joutuu pyytämään lisätietoja. EFTA-valtiolla on kuukauden määräaika vastata lisätietojen saantia koskevaan pyyntöön.

| 40. | Jos EFTA-valtio ei vastaa määräajassa, valvontaviranomainen lähettää kyseiselle EFTA-valtiolle välittömästi muistutuksen, jossa vahvistetaan 15 työpäivän pituinen lopullinen määräaika sekä ilmoitetaan, että valvontaviranomainen tekee määräajan päätyttyä päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella tai tekee tietojen antamista koskevan välipäätöksen, jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta. |
| --- | --- |

40.

Jos EFTA-valtio ei vastaa määräajassa, valvontaviranomainen lähettää kyseiselle EFTA-valtiolle välittömästi muistutuksen, jossa vahvistetaan 15 työpäivän pituinen lopullinen määräaika sekä ilmoitetaan, että valvontaviranomainen tekee määräajan päätyttyä päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella tai tekee tietojen antamista koskevan välipäätöksen, jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta.

6.5   Muodollisen tutkintamenettelyn perusteltu keskeyttäminen

| 41. | Muodollinen tutkinta voidaan keskeyttää vain poikkeuksellisissa olosuhteissa ja valvontaviranomaisen ja kyseisen EFTA-valtion yhteisestä sopimuksesta. Menettely voidaan keskeyttää esimerkiksi silloin, kun EFTA-valtio pyytää sitä muodollisesti saattaakseen hankkeensa vastaamaan valtiontukisääntöjä tai kun EFTAn tuomioistuimessa tai EU:n tuomioistuimissa on parhaillaan käsiteltävänä riita-asia, joka koskee samantyyppisiä kysymyksiä ja jonka lopputulos todennäköisesti vaikuttaa asian arviointiin. |
| --- | --- |

41.

Muodollinen tutkinta voidaan keskeyttää vain poikkeuksellisissa olosuhteissa ja valvontaviranomaisen ja kyseisen EFTA-valtion yhteisestä sopimuksesta. Menettely voidaan keskeyttää esimerkiksi silloin, kun EFTA-valtio pyytää sitä muodollisesti saattaakseen hankkeensa vastaamaan valtiontukisääntöjä tai kun EFTAn tuomioistuimessa tai EU:n tuomioistuimissa on parhaillaan käsiteltävänä riita-asia, joka koskee samantyyppisiä kysymyksiä ja jonka lopputulos todennäköisesti vaikuttaa asian arviointiin.

| 42. | Tutkintamenettely voidaan yleensä keskeyttää vain kerran, ja valvontaviranomainen ja kyseinen EFTA-valtio sopivat etukäteen keskeyttämisen kestosta. |
| --- | --- |

42.

Tutkintamenettely voidaan yleensä keskeyttää vain kerran, ja valvontaviranomainen ja kyseinen EFTA-valtio sopivat etukäteen keskeyttämisen kestosta.

6.6   Lopullisen päätöksen tekeminen ja muodollisen tutkinnan perusteltu pidentäminen

| 43. | Pöytäkirjassa 3 olevan II osan 7 artiklan 6 kohdan mukaisesti valvontaviranomainen pyrkii mahdollisuuksiensa mukaan tekemään päätöksen 18 kuukauden kuluessa menettelyn aloittamisesta. Määräaikaa voidaan pidentää valvontaviranomaisen ja kyseisen EFTA-valtion yhteisestä sopimuksesta. Tutkinnan keston pidentäminen voi olla tarpeen erityisesti asioissa, jotka koskevat uudenlaisia hankkeita tai joihin liittyy uusia oikeudellisia kysymyksiä. |
| --- | --- |

43.

Pöytäkirjassa 3 olevan II osan 7 artiklan 6 kohdan mukaisesti valvontaviranomainen pyrkii mahdollisuuksiensa mukaan tekemään päätöksen 18 kuukauden kuluessa menettelyn aloittamisesta. Määräaikaa voidaan pidentää valvontaviranomaisen ja kyseisen EFTA-valtion yhteisestä sopimuksesta. Tutkinnan keston pidentäminen voi olla tarpeen erityisesti asioissa, jotka koskevat uudenlaisia hankkeita tai joihin liittyy uusia oikeudellisia kysymyksiä.

| 44. | Varmistaakseen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 7 artiklan 6 kohdan tehokkaan täytäntöönpanon valvontaviranomainen pyrkii tekemään lopullisen päätöksen viimeistään 4 kuukauden kuluttua siitä, kun EFTA-valtio toimitti viimeisen kerran tietoja tai jos tietoja ei ole vastaanotettu, siitä, kun viimeinen asetettu määräaika päättyi. |
| --- | --- |

44.

Varmistaakseen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 7 artiklan 6 kohdan tehokkaan täytäntöönpanon valvontaviranomainen pyrkii tekemään lopullisen päätöksen viimeistään 4 kuukauden kuluttua siitä, kun EFTA-valtio toimitti viimeisen kerran tietoja tai jos tietoja ei ole vastaanotettu, siitä, kun viimeinen asetettu määräaika päättyi.

7.   Kantelut

| 45. | Kaikkien valtiontukimenettelyihin osallistuvien sidosryhmien kannalta on erittäin tärkeää, että valvontaviranomainen käsittelee sille tehdyt kantelut tehokkaasti ja avoimesti. Edistääkseen tämän yhteisen tavoitteen saavuttamista valvontaviranomainen ehdottaa seuraavia käytänteitä. |
| --- | --- |

45.

Kaikkien valtiontukimenettelyihin osallistuvien sidosryhmien kannalta on erittäin tärkeää, että valvontaviranomainen käsittelee sille tehdyt kantelut tehokkaasti ja avoimesti. Edistääkseen tämän yhteisen tavoitteen saavuttamista valvontaviranomainen ehdottaa seuraavia käytänteitä.

7.1   Kantelulomake

| 46. | Valvontaviranomainen kehottaa kantelijoita käyttämään verkkosivuiltaan löytyvää kantelulomaketta (http://www.eftasurv.int/media/documents/Complaint-form—State-aid.doc) sekä toimittamaan samalla kantelusta version, josta on poistettu luottamukselliset tiedot. Toimittamalla asianmukaisesti täytetyn lomakkeen kantelija voi yleensä parantaa kantelunsa laatua. |
| --- | --- |

46.

Valvontaviranomainen kehottaa kantelijoita käyttämään verkkosivuiltaan löytyvää kantelulomaketta (http://www.eftasurv.int/media/documents/Complaint-form—State-aid.doc) sekä toimittamaan samalla kantelusta version, josta on poistettu luottamukselliset tiedot. Toimittamalla asianmukaisesti täytetyn lomakkeen kantelija voi yleensä parantaa kantelunsa laatua.

7.2   Kantelun tutkinnan ohjeellinen aikataulu ja lopputulos

| 47. | Valvontaviranomainen pyrkii parhaansa mukaan noudattamaan kantelun tutkinnassa ohjeellista aikataulua eli tutkimaan kantelun 12 kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta. Kyseinen määräaika ei ole sitova. Kunkin asian erityispiirteistä riippuen kantelun tutkinta voi pidentyä silloin, kun valvontaviranomaisen täytyy pyytää lisätietoja kantelijalta, EFTA-valtiolta tai asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

47.

Valvontaviranomainen pyrkii parhaansa mukaan noudattamaan kantelun tutkinnassa ohjeellista aikataulua eli tutkimaan kantelun 12 kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta. Kyseinen määräaika ei ole sitova. Kunkin asian erityispiirteistä riippuen kantelun tutkinta voi pidentyä silloin, kun valvontaviranomaisen täytyy pyytää lisätietoja kantelijalta, EFTA-valtiolta tai asianomaisilta osapuolilta.

| 48. | Valvontaviranomaisella on oikeus asettaa sille tehdyt kantelut tärkeysjärjestykseen (13) riippuen esimerkiksi väitetyn rikkomisen laajuudesta, tuensaajan koosta, kyseisestä talouden alasta ja muista vastaavista kanteluista. Ottaen huomioon valvontaviranomaisen työtaakan ja oikeuden asettaa tutkinnat tärkeysjärjestykseen (14) valvontaviranomainen voi lykätä sellaisen toimenpiteen käsittelyä, joka ei ole ensisijainen. Sen vuoksi valvontaviranomainen pyrkii periaatteessa 12 kuukauden määräajan kuluessa






  a) | tekemään ensisijaisissa asioissa pöytäkirjassa 3 olevan II osan 4 artiklan mukaisen päätöksen ja lähettämään kantelijalle jäljennöksen päätöksestä; |
| --- | --- | --- |

48.

Valvontaviranomaisella on oikeus asettaa sille tehdyt kantelut tärkeysjärjestykseen (13) riippuen esimerkiksi väitetyn rikkomisen laajuudesta, tuensaajan koosta, kyseisestä talouden alasta ja muista vastaavista kanteluista. Ottaen huomioon valvontaviranomaisen työtaakan ja oikeuden asettaa tutkinnat tärkeysjärjestykseen (14) valvontaviranomainen voi lykätä sellaisen toimenpiteen käsittelyä, joka ei ole ensisijainen. Sen vuoksi valvontaviranomainen pyrkii periaatteessa 12 kuukauden määräajan kuluessa

a)

tekemään ensisijaisissa asioissa pöytäkirjassa 3 olevan II osan 4 artiklan mukaisen päätöksen ja lähettämään kantelijalle jäljennöksen päätöksestä;

| b) | lähettämään kantelijalle hallinnollisen kirjeen, jossa esitetään valvontaviranomaisen alustava näkemys, silloin kun ei ole kyse ensisijaisista asioista. Hallinnollinen kirje ei edusta valvontaviranomaisen virallista kantaa vaan se on pelkästään alustava näkemys, joka perustuu käytettävissä oleviin tietoihin ja jonka pohjalta kantelija voi esittää lisähuomautuksia kuukauden kuluessa kirjeen päiväyksestä. Jos kantelija ei esitä asetetussa määräajassa lisähuomautuksia, kantelu katsotaan peruutetuksi. |
| --- | --- |

b)

lähettämään kantelijalle hallinnollisen kirjeen, jossa esitetään valvontaviranomaisen alustava näkemys, silloin kun ei ole kyse ensisijaisista asioista. Hallinnollinen kirje ei edusta valvontaviranomaisen virallista kantaa vaan se on pelkästään alustava näkemys, joka perustuu käytettävissä oleviin tietoihin ja jonka pohjalta kantelija voi esittää lisähuomautuksia kuukauden kuluessa kirjeen päiväyksestä. Jos kantelija ei esitä asetetussa määräajassa lisähuomautuksia, kantelu katsotaan peruutetuksi.

| 49. | Avoimuusperiaatteen mukaisesti valvontaviranomainen pyrkii parhaansa mukaan tiedottamaan kantelijalle tämän kantelun asemasta kantelujen tärkeysjärjestyksessä kahden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta. Kun on kyse perusteettomasta kantelusta, valvontaviranomainen ilmoittaa kantelijalle kahden kuukauden kuluessa kantelun vastaanottamisesta, että valvontaviranomaisella ei ole riittäviä perusteita ottaa kantaa asiaan ja että kantelu katsotaan peruutetuksi, ellei kantelija toimita lisäperusteluja kuukauden kuluessa. Kun on kyse jo hyväksyttyä tukea koskevista kanteluista, valvontaviranomainen pyrkii vastaamaan kantelijalle kahden kuukauden kuluessa kantelun vastaanottamisesta. |
| --- | --- |

49.

Avoimuusperiaatteen mukaisesti valvontaviranomainen pyrkii parhaansa mukaan tiedottamaan kantelijalle tämän kantelun asemasta kantelujen tärkeysjärjestyksessä kahden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta. Kun on kyse perusteettomasta kantelusta, valvontaviranomainen ilmoittaa kantelijalle kahden kuukauden kuluessa kantelun vastaanottamisesta, että valvontaviranomaisella ei ole riittäviä perusteita ottaa kantaa asiaan ja että kantelu katsotaan peruutetuksi, ellei kantelija toimita lisäperusteluja kuukauden kuluessa. Kun on kyse jo hyväksyttyä tukea koskevista kanteluista, valvontaviranomainen pyrkii vastaamaan kantelijalle kahden kuukauden kuluessa kantelun vastaanottamisesta.

| 50. | Kun on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta, kantelijoita muistutetaan mahdollisuudesta oikeudenkäyntiin kansallisessa tuomioistuimessa, joka voi määrätä tällaisen tuen keskeyttämisestä tai takaisinperinnästä (15). |
| --- | --- |

50.

Kun on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta, kantelijoita muistutetaan mahdollisuudesta oikeudenkäyntiin kansallisessa tuomioistuimessa, joka voi määrätä tällaisen tuen keskeyttämisestä tai takaisinperinnästä (15).

| 51. | Tarvittaessa kantelu, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, toimitetaan kyseiselle EFTA-valtiolle huomautusten esittämistä varten. EFTA-valtioille ja kantelijoille ilmoitetaan säännöllisesti kantelun käsittelyn lopettamisesta tai käsittelyn muista vaiheista. EFTA-valtioita puolestaan kehotetaan noudattamaan määräaikoja, jotka koskevat huomautusten esittämistä ja tietojen antamista niille toimitetuista kanteluista. Lisäksi EFTA-valtioita kehotetaan mahdollisuuksien mukaan suostumaan siihen, että kantelut toimitetaan niille alkuperäisellä kielellä. Valvontaviranomainen voi EFTA-valtion pyynnöstä toimittaa käännöksen, mutta tämä saattaa hidastaa menettelyä. |
| --- | --- |

51.

Tarvittaessa kantelu, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, toimitetaan kyseiselle EFTA-valtiolle huomautusten esittämistä varten. EFTA-valtioille ja kantelijoille ilmoitetaan säännöllisesti kantelun käsittelyn lopettamisesta tai käsittelyn muista vaiheista. EFTA-valtioita puolestaan kehotetaan noudattamaan määräaikoja, jotka koskevat huomautusten esittämistä ja tietojen antamista niille toimitetuista kanteluista. Lisäksi EFTA-valtioita kehotetaan mahdollisuuksien mukaan suostumaan siihen, että kantelut toimitetaan niille alkuperäisellä kielellä. Valvontaviranomainen voi EFTA-valtion pyynnöstä toimittaa käännöksen, mutta tämä saattaa hidastaa menettelyä.

8.   Sisäiset päätöksentekomenettelyt

| 52. | Valvontaviranomainen on päättänyt tehostaa ja parantaa sisäistä päätöksentekoprosessiaan edistääkseen valtiontukimenettelyjen nopeuttamista. |
| --- | --- |

52.

Valvontaviranomainen on päättänyt tehostaa ja parantaa sisäistä päätöksentekoprosessiaan edistääkseen valtiontukimenettelyjen nopeuttamista.

| 53. | Sisäisiä päätöksentekomenettelyjä olisi sitä varten sovellettava mahdollisimman tehokkaasti. Lisäksi valvontaviranomainen aikoo tarkastella uudelleen sisäistä säädöskehystään ja näin optimoida päätöksentekomenettelynsä. |
| --- | --- |

53.

Sisäisiä päätöksentekomenettelyjä olisi sitä varten sovellettava mahdollisimman tehokkaasti. Lisäksi valvontaviranomainen aikoo tarkastella uudelleen sisäistä säädöskehystään ja näin optimoida päätöksentekomenettelynsä.

| 54. | Valvontaviranomainen tarkastelee jatkuvasti sisäistä päätöksentekokäytäntöään ja muuttaa sitä tarvittaessa. |
| --- | --- |

54.

Valvontaviranomainen tarkastelee jatkuvasti sisäistä päätöksentekokäytäntöään ja muuttaa sitä tarvittaessa.

9.   Tuleva tarkastelu

| 55. | Menettelytapoihin liittyvät käytänteet tuottavat tulosta vain, jos valvontaviranomainen ja EFTA-valtiot sitoutuvat yhdessä suorittamaan tehokkaasti valtiontukien tutkintaa, noudattamaan määräaikoja ja siten huolehtimaan menettelyjen avoimuudesta ja ennakoitavuudesta. Tämä luku ja siinä esitetyt käytänteet ovat ensimmäinen askel kohti valvontaviranomaisen ja EFTA-valtioiden yhteistyötä. |
| --- | --- |

55.

Menettelytapoihin liittyvät käytänteet tuottavat tulosta vain, jos valvontaviranomainen ja EFTA-valtiot sitoutuvat yhdessä suorittamaan tehokkaasti valtiontukien tutkintaa, noudattamaan määräaikoja ja siten huolehtimaan menettelyjen avoimuudesta ja ennakoitavuudesta. Tämä luku ja siinä esitetyt käytänteet ovat ensimmäinen askel kohti valvontaviranomaisen ja EFTA-valtioiden yhteistyötä.

| 56. | Valvontaviranomainen soveltaa tämän luvun sääntöjä toimenpiteisiin, jotka on ilmoitettu valvontaviranomaiselle tai joista se on muuten saanut tiedon, 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen. |
| --- | --- |

56.

Valvontaviranomainen soveltaa tämän luvun sääntöjä toimenpiteisiin, jotka on ilmoitettu valvontaviranomaiselle tai joista se on muuten saanut tiedon, 1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen.

| 57. | Tätä lukua voidaan tarkistaa, jotta otetaan huomioon oikeudellisten, tulkinnallisten ja hallinnollisten toimenpiteiden muutokset tai valtiontukimenettelyjä koskeva EFTAn tuomioistuimen ja Euroopan unionin tuomioistuinten oikeuskäytäntö tai tämän luvun sääntöjen soveltamisesta saadut kokemukset. Valvontaviranomainen aikoo myös keskustella säännöllisesti EFTA-valtioiden ja muiden sidosryhmien kanssa niistä kokemuksista, joita on saatu pöytäkirjassa 3 olevan II osan ja erityisesti tämän käytänteitä koskevan luvun soveltamisesta. |
| --- | --- |

57.

Tätä lukua voidaan tarkistaa, jotta otetaan huomioon oikeudellisten, tulkinnallisten ja hallinnollisten toimenpiteiden muutokset tai valtiontukimenettelyjä koskeva EFTAn tuomioistuimen ja Euroopan unionin tuomioistuinten oikeuskäytäntö tai tämän luvun sääntöjen soveltamisesta saadut kokemukset. Valvontaviranomainen aikoo myös keskustella säännöllisesti EFTA-valtioiden ja muiden sidosryhmien kanssa niistä kokemuksista, joita on saatu pöytäkirjassa 3 olevan II osan ja erityisesti tämän käytänteitä koskevan luvun soveltamisesta.

---

(1)  Tämä luku vastaa komission antamia valtiontuen tarkastusmenettelyissä sovellettavia käytännesääntöjä (EUVL C 136, 16.6.2009, s. 13).

(2)  Pöytäkirjassa 3 oleva II osa vastaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 659/1999 (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

(3)  EUVL L 75, 15.3.2012, s. 26 ja ETA-täydennysosa N:o 14, 15.3.2012, s. 1, saatavilla seuraavasta internetosoitteesta: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Nämä suuntaviivat vastaavat komission tiedonantoa yksinkertaistetusta menettelystä tietyntyyppisten valtiontukien käsittelemiseksi (EUVL C 136, 16.6.2009, s. 3).

(4)  Ei vielä julkaistu EUVL:ssä tai ETA-täydennysosassa. Nämä suuntaviivat vastaavat komission tiedonantoa valtiontukisääntöjen soveltamisesta kansallisissa tuomioistuimissa (EUVL C 85, 9.4.2009, s. 1).

(5)  Vuoden 2008 pankkikriisin yhteydessä valvontaviranomainen on toteuttanut tarvittavia toimia varmistaakseen nopean päätöksenteon sen jälkeen, kun ilmoitus on vastaanotettu täydellisenä. Tarvittaessa päätös voidaan tehdä alle kahdessa viikossa. Ks. valvontaviranomaisen suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (ei vielä julkaistu EUVL:ssä tai ETA-täydennysosassa). Nämä suuntaviivat vastaavat valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annettua komission tiedonantoa (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8). Reaalitalouden osalta ks. valvontaviranomaisen tilapäiset puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (ei vielä julkaistu EUVL:ssä tai ETA-täydennysosassa.). Nämä puitteet vastaavat tilapäisistä yhteisön puitteista valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä annettua komission tiedonantoa (EUVL C 83, 7.4.2009. s. 1).

(6)  Päätös N:o 195/04/KOL (EUVL L 139, 25.5.2006, s. 37, ja ETA-täydennysosa N:o 26, 25.5.2006, s. 1) vastaa 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettua komission asetusta (EY) N:o 794/2004 (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1), jolla pannaan täytäntöön asetus (EY) N:o 659/1999.

(7)  Tätä määräaikaa ei voida noudattaa, jos ilmoitukset ovat puutteellisia ja valvontaviranomaisen on esitettävä useita tietojensaantipyyntöjä.

(8)  Ks. suuntaviivat yksinkertaistetusta menettelystä tietyntyyppisten valtiontukien käsittelemiseksi.

(9)  Ks. pöytäkirjassa 3 olevan II osan 4 artiklan 5 kohta.

(10)  Suuntaviivat on hyväksytty 18 päivänä helmikuuta 2004 tehdyllä valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 15/04/KOL (EUVL L 154, 8.6.2006, s. 27, ja ETA-täydennysosa N:o 29, 8.6.2006, s. 1.). Ne vastaavat Euroopan komission 1 päivänä joulukuuta 2003 antamaa tiedonantoa salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä (EUVL C 297, 9.12.2003, s. 6).

(11)  Sanotun kuitenkaan rajoittamatta pöytäkirjassa 3 olevan II osan 10 artiklan 1 kohdan soveltamista.

(12)  Yhteisöjen tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valvontaviranomaisella on oikeus lähettää päätös muodollisen tutkinnan aloittamisesta tietyille kolmansille. Ks. esimerkiksi asia T-198/01, Technische Glaswerke Ilmenau v. komissio (Kok. 2004, s. II–2717, 195 kohta); asia T-198/01R, Technische Glaswerke Ilmenau v. komissio (Kok. 2002, s. II–2153); yhdistetyt asiat C-74/00 P ja C-75/00 P, Falck Spa ja muut v. komissio (Kok. 2002, s. I–7869, 83 kohta).

(13)  Asia C-119/97, Ufex ja muut v. komissio (Kok. 1999, s. I-1341, 88 kohta).

(14)  Asia T-475/04, Bouygues SA v. komissio (Kok. 2007, s. II-2097, 158 ja 159 kohta).

(15)  Ks. valtiontukisääntöjen soveltamista kansallisissa tuomioistuimissa koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat.

---

| 22.3.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 82/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 82/16

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 364/11/KOL,

annettu 23 päivänä marraskuuta 2011,

Islannin asuntorahoitusrahaston (Íbúðalánasjóður) vapauttamista valtion takausmaksusta koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (ISLANTI)

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen (valvonta- ja tuomioistuinsopimus) (pöytäkirja 3), pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan ja II osan 7 artiklan 2 kohdan,

OTTAA HUOMIOON pöytäkirjassa 3 olevan II osan 27 artiklassa tarkoitetuista täytäntöönpanosäännöksistä 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksen N:o 195/04/KOL (täytäntöönpanosäännöksiä koskeva päätös) (1) konsolidoidun version,

ON KEHOTTANUT asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (2),

sekä katsoo seuraavaa:

I   TAUSTATIEDOT

1.   Menettely

| (1) | Valvontaviranomainen pyysi 28. syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 442805) Islannin viranomaisilta tietoja valtion takauksista ja velvollisuudesta maksaa valtion takausmaksu valtion takauksia koskevan lain mukaisesti. Islannin viranomaiset vastasivat pyyntöön EU-edustustonsa 24. lokakuuta 2007 lähettämällä kirjeellä, jolla toimitettiin eteenpäin Islannin valtiovarainministeriön samana päivänä päivätty kirje. Valvontaviranomainen vastaanotti molemmat kirjeet ja kirjasi ne saapuneeksi 25. lokakuuta 2007 (tapahtumat nro 448739 ja 449598). |
| --- | --- |

(1)

Valvontaviranomainen pyysi 28. syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 442805) Islannin viranomaisilta tietoja valtion takauksista ja velvollisuudesta maksaa valtion takausmaksu valtion takauksia koskevan lain mukaisesti. Islannin viranomaiset vastasivat pyyntöön EU-edustustonsa 24. lokakuuta 2007 lähettämällä kirjeellä, jolla toimitettiin eteenpäin Islannin valtiovarainministeriön samana päivänä päivätty kirje. Valvontaviranomainen vastaanotti molemmat kirjeet ja kirjasi ne saapuneeksi 25. lokakuuta 2007 (tapahtumat nro 448739 ja 449598).

| (2) | Asiasta keskusteltiin valvontaviranomaisen ja Islannin hallituksen edustajien välillä 7. syyskuuta 2007 Brysselissä ja 29. lokakuuta 2007 Reykjavikissa sekä valvontaviranomaisen ja kantelun tekijän, Islannin rahoituspalveluyhdistyksen, edustajien välillä 6. maaliskuuta 2008 Brysselissä. |
| --- | --- |

(2)

Asiasta keskusteltiin valvontaviranomaisen ja Islannin hallituksen edustajien välillä 7. syyskuuta 2007 Brysselissä ja 29. lokakuuta 2007 Reykjavikissa sekä valvontaviranomaisen ja kantelun tekijän, Islannin rahoituspalveluyhdistyksen, edustajien välillä 6. maaliskuuta 2008 Brysselissä.

| (3) | Islannin asuntorahoitusrahaston vapauttamista valtion takausmaksusta koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2008 tehty valvontaviranomaisen päätös N:o 406/08/KOL julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa (3). Kyseisellä päätöksellä valvontaviranomainen pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa. Valvontaviranomainen ei saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. Islannin viranomaiset esittivät 8. syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä huomautuksia valvontaviranomaisen päätöksestä N:o 406/08/KOL (tapahtuma nro 490696). |
| --- | --- |

(3)

Islannin asuntorahoitusrahaston vapauttamista valtion takausmaksusta koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2008 tehty valvontaviranomaisen päätös N:o 406/08/KOL julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa (3). Kyseisellä päätöksellä valvontaviranomainen pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa. Valvontaviranomainen ei saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. Islannin viranomaiset esittivät 8. syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä huomautuksia valvontaviranomaisen päätöksestä N:o 406/08/KOL (tapahtuma nro 490696).

| (4) | Lokakuussa 2008 valvontaviranomainen keskeytti asian käsittelyn Islannin pankkisektorin romahdettua. Asiaa koskevia keskusteluja käytiin kuitenkin Reykjavikissa 4. ja 5. marraskuuta 2009 pidetyssä pakettikokouksessa. Kokouksen jälkeen valvontaviranomainen lähetti 16. marraskuuta 2009 kirjeen, jossa muistutettiin velvollisuudesta toimittaa tietoja tutkittavana olevan toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskevasta arvioinnista. Islannin viranomaiset lähettivät vastauksen 7. joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 539538). |
| --- | --- |

(4)

Lokakuussa 2008 valvontaviranomainen keskeytti asian käsittelyn Islannin pankkisektorin romahdettua. Asiaa koskevia keskusteluja käytiin kuitenkin Reykjavikissa 4. ja 5. marraskuuta 2009 pidetyssä pakettikokouksessa. Kokouksen jälkeen valvontaviranomainen lähetti 16. marraskuuta 2009 kirjeen, jossa muistutettiin velvollisuudesta toimittaa tietoja tutkittavana olevan toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskevasta arvioinnista. Islannin viranomaiset lähettivät vastauksen 7. joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 539538).

| (5) | Islannin asuntorahoitusrahastolle myönnettyä valtiontukea koskevan rinnakkaisen tutkimuksen osalta valvontaviranomainen totesi 27 päivänä kesäkuuta 2008 tekemässään päätöksessä N:o 405/08/KOL (4), että asuntorahoitusrahastolle myönnetty valtion takaus muodostaa voimassa olevan tukitoimenpiteen. Valvontaviranomainen teki 18. heinäkuuta 2011 päätöksen N:o 247/11/KOL, joka koskee ehdotusta Islannin asuntorahoitusrahaston (Íbúðalánasjóður) rahoittamiseksi toteutettavista tarkoituksenmukaisista toimista. Tällaisiin toimiin kuuluvat ehdotuksen mukaan mm. valtion takaukset (5). |
| --- | --- |

(5)

Islannin asuntorahoitusrahastolle myönnettyä valtiontukea koskevan rinnakkaisen tutkimuksen osalta valvontaviranomainen totesi 27 päivänä kesäkuuta 2008 tekemässään päätöksessä N:o 405/08/KOL (4), että asuntorahoitusrahastolle myönnetty valtion takaus muodostaa voimassa olevan tukitoimenpiteen. Valvontaviranomainen teki 18. heinäkuuta 2011 päätöksen N:o 247/11/KOL, joka koskee ehdotusta Islannin asuntorahoitusrahaston (Íbúðalánasjóður) rahoittamiseksi toteutettavista tarkoituksenmukaisista toimista. Tällaisiin toimiin kuuluvat ehdotuksen mukaan mm. valtion takaukset (5).

2.   Kuvaus tutkittavana olevasta toimenpiteestä

2.1   Edunsaaja

| (6) | Asuntorahoitusrahasto (Íbúðalánasjóður) on valtion omistama elin, joka toimii tavanomaisten kaupan edellytysten mukaisesti ja johon sovelletaan Islannin asuntolakia nro 44/1998 (lög um húsnæðismál) (6). Asuntorahoitusrahastoa hallinnoi johtokunta, ja se kuuluu sosiaaliministerin hallinnonalaan. Asuntorahoitusrahaston tarkoituksena on asunnon saannin turvaaminen ja asuntojen tasapuolisen jakamisen edistäminen. Toiminta perustuu asuntolainojen myöntämiseen yksityishenkilöille ja lainanantoon vuokra-asuntoja tarjoaville tahoille, ja asuntoasioiden yleiseen hoitoon. Rahoituksella pyritään parantamaan asunnon tarvitsijoiden mahdollisuuksia ostaa tai vuokrata asunto kohtuullisin ehdoin (vrt. asuntolain 1 pykälä). |
| --- | --- |

(6)

Asuntorahoitusrahasto (Íbúðalánasjóður) on valtion omistama elin, joka toimii tavanomaisten kaupan edellytysten mukaisesti ja johon sovelletaan Islannin asuntolakia nro 44/1998 (lög um húsnæðismál) (6). Asuntorahoitusrahastoa hallinnoi johtokunta, ja se kuuluu sosiaaliministerin hallinnonalaan. Asuntorahoitusrahaston tarkoituksena on asunnon saannin turvaaminen ja asuntojen tasapuolisen jakamisen edistäminen. Toiminta perustuu asuntolainojen myöntämiseen yksityishenkilöille ja lainanantoon vuokra-asuntoja tarjoaville tahoille, ja asuntoasioiden yleiseen hoitoon. Rahoituksella pyritään parantamaan asunnon tarvitsijoiden mahdollisuuksia ostaa tai vuokrata asunto kohtuullisin ehdoin (vrt. asuntolain 1 pykälä).

| (7) | Valtio ei suoraan rahoita asuntorahoitusrahastoa, vaan sitä rahoitetaan oman pääoman tuotoilla (myönnetyistä pitkäaikaisista lainoista suoritettavilla lyhennyksillä, koroilla ja hintaindeksin perusteella määräytyvillä maksuilla), Islannin pörssissä noteerattujen asuntorahoitusrahaston velkakirjojen (íbúðarbréf) liikkeelle laskemisesta ja myynnistä saatavilla koroilla ja asiakkailta saaduilla palvelumaksuilla. Asuntorahoitusrahastolla on myös valtion takaus, koska valtiolla on asuntorahoitusrahaston omistajana rajoittamaton vastuu sen veloista (7). Lisäksi asuntorahoitusrahasto saa korkotukea suoraan valtion talousarviosta niiden tappioiden kattamiseksi, jotka johtuvat vuokra-asuntoja rakentaville ja tarjoaville tahoille alle markkinahintaan myönnetyistä lainoista. |
| --- | --- |

(7)

Valtio ei suoraan rahoita asuntorahoitusrahastoa, vaan sitä rahoitetaan oman pääoman tuotoilla (myönnetyistä pitkäaikaisista lainoista suoritettavilla lyhennyksillä, koroilla ja hintaindeksin perusteella määräytyvillä maksuilla), Islannin pörssissä noteerattujen asuntorahoitusrahaston velkakirjojen (íbúðarbréf) liikkeelle laskemisesta ja myynnistä saatavilla koroilla ja asiakkailta saaduilla palvelumaksuilla. Asuntorahoitusrahastolla on myös valtion takaus, koska valtiolla on asuntorahoitusrahaston omistajana rajoittamaton vastuu sen veloista (7). Lisäksi asuntorahoitusrahasto saa korkotukea suoraan valtion talousarviosta niiden tappioiden kattamiseksi, jotka johtuvat vuokra-asuntoja rakentaville ja tarjoaville tahoille alle markkinahintaan myönnetyistä lainoista.

| (8) | Lisätietoja asuntolain mukaisesta asuntorahoitusrahastojärjestelmästä on valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 405/08/KOL. |
| --- | --- |

(8)

Lisätietoja asuntolain mukaisesta asuntorahoitusrahastojärjestelmästä on valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 405/08/KOL.

2.2   Valtiontakaus

| (9) | Asuntorahoitusrahasto on julkisoikeudellinen valtion elin (vrt. asuntolain 4 pykälä), ja sellaisena sillä on kaikkiin valtion laitoksiin sovellettavien Islannin julkisoikeuden kirjoittamattomien sääntöjen nojalla oikeus saada sen kaikki velvoitteet kattava valtiontakaus. Takausta sovelletaan kaikkiin valtion laitoksiin riippumatta niiden perustamisajankohdasta tai niiden toiminnan luonteesta. Kuten edellä mainittiin, asuntorahoitusrahastolla on valtion takaus, koska valtiolla on asuntorahoitusrahaston omistajana rajoittamaton vastuu sen veloista. Tämä merkitsee sitä, että valtiolla on vastuu kaikista asuntorahoitusrahaston velvoitteista, sillä takausta ei ole kytketty mihinkään erityiseen asuntorahoitusrahaston rahoitustoimeen eikä sitä ole rajattu mihinkään kiinteään enimmäismäärään. Tämä ilmenee myös maksukyvyttömyyslain nro 21/1991 (lög um gjaldþrotaskipti o.fl.) 5 pykälän 3 momentista, jossa säädetään, että asuntorahoitusrahaston kaltaisiin elimiin ei sovelleta konkurssia eikä muita maksukyvyttömyysmenettelyjä. |
| --- | --- |

(9)

Asuntorahoitusrahasto on julkisoikeudellinen valtion elin (vrt. asuntolain 4 pykälä), ja sellaisena sillä on kaikkiin valtion laitoksiin sovellettavien Islannin julkisoikeuden kirjoittamattomien sääntöjen nojalla oikeus saada sen kaikki velvoitteet kattava valtiontakaus. Takausta sovelletaan kaikkiin valtion laitoksiin riippumatta niiden perustamisajankohdasta tai niiden toiminnan luonteesta. Kuten edellä mainittiin, asuntorahoitusrahastolla on valtion takaus, koska valtiolla on asuntorahoitusrahaston omistajana rajoittamaton vastuu sen veloista. Tämä merkitsee sitä, että valtiolla on vastuu kaikista asuntorahoitusrahaston velvoitteista, sillä takausta ei ole kytketty mihinkään erityiseen asuntorahoitusrahaston rahoitustoimeen eikä sitä ole rajattu mihinkään kiinteään enimmäismäärään. Tämä ilmenee myös maksukyvyttömyyslain nro 21/1991 (lög um gjaldþrotaskipti o.fl.) 5 pykälän 3 momentista, jossa säädetään, että asuntorahoitusrahaston kaltaisiin elimiin ei sovelleta konkurssia eikä muita maksukyvyttömyysmenettelyjä.

| (10) | Valtiontakauksista säädettyä lakia nro 121/1997 (lög um ríkisábyrgðir) koskeneen lakiehdotuksen johdanto-osassa todettiin seuraavaa:
  ”Tämä perustuu Islannin oikeuden yksiselitteiseen sääntöön, jonka mukaan valtio on vastuussa julkisten laitosten ja yritysten velvoitteista, jollei tätä takausta rajoiteta erillisellä säännöksellä [...] tai jollei valtion vastuu osakeyhtiössä rajoitu sen osuuteen osakepääomasta.” (8) |
| --- | --- |

(10)

Valtiontakauksista säädettyä lakia nro 121/1997 (lög um ríkisábyrgðir) koskeneen lakiehdotuksen johdanto-osassa todettiin seuraavaa:

”Tämä perustuu Islannin oikeuden yksiselitteiseen sääntöön, jonka mukaan valtio on vastuussa julkisten laitosten ja yritysten velvoitteista, jollei tätä takausta rajoiteta erillisellä säännöksellä [...] tai jollei valtion vastuu osakeyhtiössä rajoitu sen osuuteen osakepääomasta.” (8)

| (11) | Valtiontakaus myönnettiin myös asuntorahoitusrahaston edeltäjille valtion asuntovirastolle, valtion rakennusrahastolle ja työntekijöiden asuntorahastolle, jonka toimintaa hoitaa valtion asuntovirasto, sekä valtion asuntolautakunnalle (vrt. laki nro 97/1993 valtion asuntovirastosta (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins)). |
| --- | --- |

(11)

Valtiontakaus myönnettiin myös asuntorahoitusrahaston edeltäjille valtion asuntovirastolle, valtion rakennusrahastolle ja työntekijöiden asuntorahastolle, jonka toimintaa hoitaa valtion asuntovirasto, sekä valtion asuntolautakunnalle (vrt. laki nro 97/1993 valtion asuntovirastosta (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins)).

2.3   Valtion takausmaksu

| (12) | Asuntorahoitusrahaston ja sen edeltäjien perustamisen aikaan riskipreemio tai takausmaksu ei ollut ehtona niille myönnettävälle rajoittamattomalle valtiontakaukselle, joka kattoi kaikki niiden velvoitteet. Islannin viranomaisten mukaan asuntorahoitusrahaston perustamisesta lähtien kansallisen lainsäädännön säännöt on laadittu siten, että asuntorahoitusrahasto ei maksa sille myönnetystä valtiontakauksesta mitään maksua. (9) |
| --- | --- |

(12)

Asuntorahoitusrahaston ja sen edeltäjien perustamisen aikaan riskipreemio tai takausmaksu ei ollut ehtona niille myönnettävälle rajoittamattomalle valtiontakaukselle, joka kattoi kaikki niiden velvoitteet. Islannin viranomaisten mukaan asuntorahoitusrahaston perustamisesta lähtien kansallisen lainsäädännön säännöt on laadittu siten, että asuntorahoitusrahasto ei maksa sille myönnetystä valtiontakauksesta mitään maksua. (9)

| (13) | Verotoimenpiteistä annetulla väliaikaisella lailla nro 68/1987 otettiin käyttöön ensimmäisen kerran velvoite maksaa valtiolle takausmaksu niistä valtiontakauksista, joiden osalta ei maksettu riskipreemiota. Valtiontakauksista annetun lain nro 37/1961 (lög um ríkisábyrgðir), sellaisena kuin se on muutettuna valtiontakauksista annetulla lailla nro 65/1988 (lög um breyting á lögum nr. 37/1961, um ríkisábyrgðir, með síðari breytingum), 8 pykälässä edellytetään, että pankit, luottorahastot, rahoituslaitokset, yritykset ja muut elimet, joille on lain mukaan myönnetty valtiontakaus joko valtion omistuksen tai muiden syiden perusteella, maksavat takausmaksun valtiolle niiden sitoumusten osalta, joita niillä on ulkomaisia yhteisöjä kohtaan. Maksuksi vahvistettiin 0,0625 prosenttia vuosineljännestä kohti kunkin jakson keskiarvon perusteella määritetystä ulkomaisten sitoumusten pääomasta (vrt. lain nro 37/1961 8 pykälän 2 momentti). (10) |
| --- | --- |

(13)

Verotoimenpiteistä annetulla väliaikaisella lailla nro 68/1987 otettiin käyttöön ensimmäisen kerran velvoite maksaa valtiolle takausmaksu niistä valtiontakauksista, joiden osalta ei maksettu riskipreemiota. Valtiontakauksista annetun lain nro 37/1961 (lög um ríkisábyrgðir), sellaisena kuin se on muutettuna valtiontakauksista annetulla lailla nro 65/1988 (lög um breyting á lögum nr. 37/1961, um ríkisábyrgðir, með síðari breytingum), 8 pykälässä edellytetään, että pankit, luottorahastot, rahoituslaitokset, yritykset ja muut elimet, joille on lain mukaan myönnetty valtiontakaus joko valtion omistuksen tai muiden syiden perusteella, maksavat takausmaksun valtiolle niiden sitoumusten osalta, joita niillä on ulkomaisia yhteisöjä kohtaan. Maksuksi vahvistettiin 0,0625 prosenttia vuosineljännestä kohti kunkin jakson keskiarvon perusteella määritetystä ulkomaisten sitoumusten pääomasta (vrt. lain nro 37/1961 8 pykälän 2 momentti). (10)

| (14) | Alun perin kansallisten sitoumusten osalta ei sovellettu vastaavanlaista maksua. Valtiontakauksista annetulla lailla nro 121/1997 (11) otettiin kuitenkin käyttöön velvoite maksaa maksu, joka kotimaisten sitoumusten osalta oli 0,0375 prosenttia. Määrää nostettiin myöhemmin 0,0625 prosenttiin lailla nro 180/2000 (12). |
| --- | --- |

(14)

Alun perin kansallisten sitoumusten osalta ei sovellettu vastaavanlaista maksua. Valtiontakauksista annetulla lailla nro 121/1997 (11) otettiin kuitenkin käyttöön velvoite maksaa maksu, joka kotimaisten sitoumusten osalta oli 0,0375 prosenttia. Määrää nostettiin myöhemmin 0,0625 prosenttiin lailla nro 180/2000 (12).

| (15) | Lailla nro 121/1997 säädettiin myös valtion asuntoviraston asunto-obligaatio-osaston liikkeelle laskemien asunto-obligaatioiden vapauttamisesta valtion takausmaksusta. Asuntorahoitusrahaston muiden velvoitteiden osalta vuoden 2001 lisätalousarviolaissa peruttiin asuntorahoitusrahastolle lain nro 121/1997 nojalla kertyneet velat, jotka liittyivät maksamattomiin takausmaksuihin. Lailla nro 70/2000, joka tuli voimaan 26. toukokuuta 2000, säädettiin asuntorahoitusrahaston kaikkien sitoumusten vapauttamisesta valtion takausmaksusta. |
| --- | --- |

(15)

Lailla nro 121/1997 säädettiin myös valtion asuntoviraston asunto-obligaatio-osaston liikkeelle laskemien asunto-obligaatioiden vapauttamisesta valtion takausmaksusta. Asuntorahoitusrahaston muiden velvoitteiden osalta vuoden 2001 lisätalousarviolaissa peruttiin asuntorahoitusrahastolle lain nro 121/1997 nojalla kertyneet velat, jotka liittyivät maksamattomiin takausmaksuihin. Lailla nro 70/2000, joka tuli voimaan 26. toukokuuta 2000, säädettiin asuntorahoitusrahaston kaikkien sitoumusten vapauttamisesta valtion takausmaksusta.

| (16) | Valtiontakauksia koskevaa lainsäädäntöä, yleisesti sovellettaviin maksuihin myöhemmin tehtyjä muutoksia ja asuntorahoitusrahastoa koskevia erityissäännöksiä kuvaillaan tarkemmin valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 406/08/KOL. |
| --- | --- |

(16)

Valtiontakauksia koskevaa lainsäädäntöä, yleisesti sovellettaviin maksuihin myöhemmin tehtyjä muutoksia ja asuntorahoitusrahastoa koskevia erityissäännöksiä kuvaillaan tarkemmin valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 406/08/KOL.

3.   Syyt menettelyn aloittamiseen

| (17) | Päätöksessä N:o 406/08/KOL valvontaviranomainen totesi, että asuntorahoitusrahastolle myönnettyä valtiontakausta, jota sovellettiin ennen kuin ETA-sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1994, ei käsitelty takausmaksun johdosta aloitetussa uutta tukea koskevassa menettelyssä vaan olemassa olevaa tukea koskevassa erillisessä menettelyssä (asia nro 64865, nykyinen asia nro 70382). Päätös N:o 406/08/KOL koskee sitä, että asuntorahoitusrahasto on vapautettu takausmaksusta, jonka muut organisaatioltaan vastaavanlaiset yritykset joutuvat maksamaan. Tässä yhteydessä valvontaviranomainen oli alustavasti sitä mieltä, että sillä, onko valtiontakauksia koskeva laki muuttanut asuntorahoitusrahaston tilannetta takausmaksun maksamisen osalta vai ei, ei ole merkitystä arvioitaessa tuen luokittelua uuteen tukeen tai olemassa olevaan tukeen. Merkityksellistä on se, että uudella lailla nro 121/1997 otettiin käyttöön uusi järjestelmä, jossa asuntorahoitusrahastoa kohdeltiin ensi kertaa suotuisammin kuin sitä olisi muutoin kohdeltu implisiittisestä valtiontakauksesta hyötyviin yrityksiin sovellettavan yleissäännön perusteella. Sen vuoksi valvontaviranomainen on alustavasti sitä mieltä, että lain nro 121/1997 7 pykälän nojalla asunto-obligaatio-osastolle myönnetyn vapautuksen johdosta asuntorahoitusrahastolle koituvat edut muodostavat uuden tuen. Tämä pätee myös takausmaksusta vapauttamiseen asuntorahoitusrahaston muiden toimien osalta, vrt. laki nro 70/2000, jolla muutetaan lakia nro 121/1997, ja vuoden 2001 lisätalousarviolaki. |
| --- | --- |

(17)

Päätöksessä N:o 406/08/KOL valvontaviranomainen totesi, että asuntorahoitusrahastolle myönnettyä valtiontakausta, jota sovellettiin ennen kuin ETA-sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1994, ei käsitelty takausmaksun johdosta aloitetussa uutta tukea koskevassa menettelyssä vaan olemassa olevaa tukea koskevassa erillisessä menettelyssä (asia nro 64865, nykyinen asia nro 70382). Päätös N:o 406/08/KOL koskee sitä, että asuntorahoitusrahasto on vapautettu takausmaksusta, jonka muut organisaatioltaan vastaavanlaiset yritykset joutuvat maksamaan. Tässä yhteydessä valvontaviranomainen oli alustavasti sitä mieltä, että sillä, onko valtiontakauksia koskeva laki muuttanut asuntorahoitusrahaston tilannetta takausmaksun maksamisen osalta vai ei, ei ole merkitystä arvioitaessa tuen luokittelua uuteen tukeen tai olemassa olevaan tukeen. Merkityksellistä on se, että uudella lailla nro 121/1997 otettiin käyttöön uusi järjestelmä, jossa asuntorahoitusrahastoa kohdeltiin ensi kertaa suotuisammin kuin sitä olisi muutoin kohdeltu implisiittisestä valtiontakauksesta hyötyviin yrityksiin sovellettavan yleissäännön perusteella. Sen vuoksi valvontaviranomainen on alustavasti sitä mieltä, että lain nro 121/1997 7 pykälän nojalla asunto-obligaatio-osastolle myönnetyn vapautuksen johdosta asuntorahoitusrahastolle koituvat edut muodostavat uuden tuen. Tämä pätee myös takausmaksusta vapauttamiseen asuntorahoitusrahaston muiden toimien osalta, vrt. laki nro 70/2000, jolla muutetaan lakia nro 121/1997, ja vuoden 2001 lisätalousarviolaki.

| (18) | EFTAn valvontaviranomaisen alustavan näkemyksen mukaan asuntorahoitusrahastolle myönnetty vapautus takausmaksusta on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin valtiontuen olemassaolo seuraavasti:






  i) | vapautus (joko alun perin tai jälkikäteen) valtion takausmaksusta, joka on 0,0625 prosenttia neljännesvuotta kohti asunto-obligaatioita ja muita sitoumuksia koskevien ulkomaisten sitoumusten arvosta ajanjaksolla, joka alkoi 1. tammikuuta 1998 ja jatkuu tähän päivään; |
| --- | --- | --- |

(18)

EFTAn valvontaviranomaisen alustavan näkemyksen mukaan asuntorahoitusrahastolle myönnetty vapautus takausmaksusta on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin valtiontuen olemassaolo seuraavasti:

i)

vapautus (joko alun perin tai jälkikäteen) valtion takausmaksusta, joka on 0,0625 prosenttia neljännesvuotta kohti asunto-obligaatioita ja muita sitoumuksia koskevien ulkomaisten sitoumusten arvosta ajanjaksolla, joka alkoi 1. tammikuuta 1998 ja jatkuu tähän päivään;

| ii) | vapautus (joko alun perin tai jälkikäteen) valtion takausmaksusta, joka on 0,0375 prosenttia neljännesvuotta kohti asunto-obligaatioita ja muita sitoumuksia koskevien kotimaisten sitoumusten arvosta ajanjaksolla 1. tammikuuta 1998 – 10. tammikuuta 2001; |
| --- | --- |

ii)

vapautus (joko alun perin tai jälkikäteen) valtion takausmaksusta, joka on 0,0375 prosenttia neljännesvuotta kohti asunto-obligaatioita ja muita sitoumuksia koskevien kotimaisten sitoumusten arvosta ajanjaksolla 1. tammikuuta 1998 – 10. tammikuuta 2001;

| iii) | vapautus valtion takausmaksusta, joka on 0,0625 prosenttia neljännesvuotta kohti kaikkien asuntorahoitusrahaston kotimaisten sitoumusten arvosta ajanjaksolla, joka alkoi 11. tammikuuta 2001 ja jatkuu tähän päivään. |
| --- | --- |

iii)

vapautus valtion takausmaksusta, joka on 0,0625 prosenttia neljännesvuotta kohti kaikkien asuntorahoitusrahaston kotimaisten sitoumusten arvosta ajanjaksolla, joka alkoi 11. tammikuuta 2001 ja jatkuu tähän päivään.

| (19) | Lisäksi valvontaviranomainen epäili, voidaanko edellä mainittua valtiontukea pitää ETA-sopimuksen mukaisena. Vaikka valvontaviranomaisen mukaan tietynlaiset asuntolainat voidaan katsoa ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisiksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ja siksi mahdollisesti tukikelpoisiksi, valvontaviranomaisen alustava näkemys oli, että asuntorahoitusrahaston yleislainajärjestelmä on liian laaja ollakseen 59 artiklan 2 kohdan ehtojen mukainen. Valvontaviranomaiselle ei ollut esitetty tietoja, joiden perusteella olisi ollut syytä uskoa, etteivät markkinat pystyisi tarjoamaan asuntorahoitusta kohtuullisin ehdoin. Asuntorahoitusrahaston yleislainajärjestelmän lainoja myönnetään kenelle tahansa tulotasosta ja varallisuudesta riippumatta, eikä lainan avulla rahoitettavan asunnon hintaa tai kokoa ole rajoitettu. Lainoja myös myönnetään riippumatta siitä, onko paikallista asuntorahoitusta saatavilla vai ei. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi valvontaviranomainen epäili, voidaanko edellä mainittua valtiontukea pitää ETA-sopimuksen mukaisena. Vaikka valvontaviranomaisen mukaan tietynlaiset asuntolainat voidaan katsoa ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaisiksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi ja siksi mahdollisesti tukikelpoisiksi, valvontaviranomaisen alustava näkemys oli, että asuntorahoitusrahaston yleislainajärjestelmä on liian laaja ollakseen 59 artiklan 2 kohdan ehtojen mukainen. Valvontaviranomaiselle ei ollut esitetty tietoja, joiden perusteella olisi ollut syytä uskoa, etteivät markkinat pystyisi tarjoamaan asuntorahoitusta kohtuullisin ehdoin. Asuntorahoitusrahaston yleislainajärjestelmän lainoja myönnetään kenelle tahansa tulotasosta ja varallisuudesta riippumatta, eikä lainan avulla rahoitettavan asunnon hintaa tai kokoa ole rajoitettu. Lainoja myös myönnetään riippumatta siitä, onko paikallista asuntorahoitusta saatavilla vai ei.

4.   Islannin viranomaisten huomautukset

| (20) | Islannin hallituksen huomautuksissa keskitytään siihen, että kaikki asiaan liittyvä tuki johtuu suoraan asuntorahoitusrahastolle myönnetystä implisiittisestä valtiontakauksesta, jonka on jo vahvistettu olevan tukea. Islannin viranomaisten mielestä maksut ovat olennainen osa valtiontakausta. Koska valtiontakaukseen ja maksuun ei ole tehty erotettavissa olevia ja merkittäviä muutoksia, uutta tukea ei ole ja kysymystä olisi käsiteltävä olemassa olevaa tukea koskevan asian puitteissa. Islannin hallitus ilmoitti myös katsovansa, että mahdolliset uudet tuet ovat ETA-sopimuksen mukaisia tukia, koska asuntorahoitusrahastolla on sosiaalinen luonne ja koska asuntorahoitusrahastolle myönnetty tuki täyttää Altmark-oikeuskäytännössä vahvistetut edellytykset. (13) |
| --- | --- |

(20)

Islannin hallituksen huomautuksissa keskitytään siihen, että kaikki asiaan liittyvä tuki johtuu suoraan asuntorahoitusrahastolle myönnetystä implisiittisestä valtiontakauksesta, jonka on jo vahvistettu olevan tukea. Islannin viranomaisten mielestä maksut ovat olennainen osa valtiontakausta. Koska valtiontakaukseen ja maksuun ei ole tehty erotettavissa olevia ja merkittäviä muutoksia, uutta tukea ei ole ja kysymystä olisi käsiteltävä olemassa olevaa tukea koskevan asian puitteissa. Islannin hallitus ilmoitti myös katsovansa, että mahdolliset uudet tuet ovat ETA-sopimuksen mukaisia tukia, koska asuntorahoitusrahastolla on sosiaalinen luonne ja koska asuntorahoitusrahastolle myönnetty tuki täyttää Altmark-oikeuskäytännössä vahvistetut edellytykset. (13)

| (21) | Lailla nro 68/1987 säädettiin, että tiettyjen rahoituslaitosten ulkomaisille sitoumuksille myönnetystä valtiontakauksesta on maksettava takausmaksu, mutta Islannin viranomaisten mukaan asuntorahoitusrahasto ei koskaan maksanut maksua, koska sillä ei ollut ulkomaisia sitoumuksia. |
| --- | --- |

(21)

Lailla nro 68/1987 säädettiin, että tiettyjen rahoituslaitosten ulkomaisille sitoumuksille myönnetystä valtiontakauksesta on maksettava takausmaksu, mutta Islannin viranomaisten mukaan asuntorahoitusrahasto ei koskaan maksanut maksua, koska sillä ei ollut ulkomaisia sitoumuksia.

| (22) | Lisäksi Islannin viranomaiset katsoivat, että lakiin 121/1997 perustuva velvoite maksaa takausmaksu muista kuin asunto-obligaatioita koskevista kotimaisista sitoumuksista ”perustui kyseenalaiselle oikeusperustalle”, sillä tarkoitus ei ollut, että asuntorahoitusrahaston edeltäjät maksavat takausmaksun. Islannin viranomaiset korostavat myös sitä seikkaa, että asuntorahoitusrahaston velat, jotka koskivat maksamattomia takausmaksuja, peruttiin takautuvasti vuoden 2001 lisätalousarviolaissa, ja että lainsäätäjän tarkoituksena oli näin osoittaa, että asuntorahoitusrahasto olisi aina pitänyt vapauttaa takausmaksusta. |
| --- | --- |

(22)

Lisäksi Islannin viranomaiset katsoivat, että lakiin 121/1997 perustuva velvoite maksaa takausmaksu muista kuin asunto-obligaatioita koskevista kotimaisista sitoumuksista ”perustui kyseenalaiselle oikeusperustalle”, sillä tarkoitus ei ollut, että asuntorahoitusrahaston edeltäjät maksavat takausmaksun. Islannin viranomaiset korostavat myös sitä seikkaa, että asuntorahoitusrahaston velat, jotka koskivat maksamattomia takausmaksuja, peruttiin takautuvasti vuoden 2001 lisätalousarviolaissa, ja että lainsäätäjän tarkoituksena oli näin osoittaa, että asuntorahoitusrahasto olisi aina pitänyt vapauttaa takausmaksusta.

| (23) | Asuntorahoitusrahaston vapautus valtion takausmaksusta johtui siitä, että asuntorahoitusrahasto peri 0,0375 prosentin koron panttikirjoista, joilla taattiin asunto-obligaatioihin liittyvät sitoumukset. (14) Islannin viranomaiset kutsuivat sitä valtiontakausta koskevaksi erityismaksuksi. Maksu kerätään erityisvararahastoon. |
| --- | --- |

(23)

Asuntorahoitusrahaston vapautus valtion takausmaksusta johtui siitä, että asuntorahoitusrahasto peri 0,0375 prosentin koron panttikirjoista, joilla taattiin asunto-obligaatioihin liittyvät sitoumukset. (14) Islannin viranomaiset kutsuivat sitä valtiontakausta koskevaksi erityismaksuksi. Maksu kerätään erityisvararahastoon.

II   ARVIOINTI

| (24) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:
  ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(24)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

| (25) | Jotta toimenpiteitä voidaan pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisena valtiontukena, niihin on näin ollen sisällyttävä valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty avustus, niistä on oltava etua vastaanottavalle yritykselle, niiden on oltava valikoivia ja kilpailua vääristäviä ja niiden on oltava omiaan vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(25)

Jotta toimenpiteitä voidaan pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaisena valtiontukena, niihin on näin ollen sisällyttävä valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty avustus, niistä on oltava etua vastaanottavalle yritykselle, niiden on oltava valikoivia ja kilpailua vääristäviä ja niiden on oltava omiaan vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan.

| (26) | Valvontaviranomaisen valtiontakauksia koskevissa valtiontuen suuntaviivoissa (15) säädetään, että valtion eli keskus-, alue- tai paikallisviranomaisten suoraan antamat takaukset voivat olla valtiontukea. Lisäksi yritysten, joiden oikeudellinen muoto ei salli konkurssia tai muita maksukyvyttömyysmenettelyjä tai joille on myönnetty suora valtiontakaus tai joiden tappiot tulevat valtion maksettaviksi, saamat suotuisammat rahoitusehdot merkitsevät valtion rajattomasta vastuusta johtuvaa etua. Tätä kutsutaan rajoittamattomaksi valtiontakaukseksi. (16) Lisäksi
  ”Valtiontakauksesta saatava hyöty on se, että valtio kantaa takaukseen liittyvän riskin. Tällaisesta valtion ottamasta riskistä peritään tavallisesti asianmukainen maksu. Jos valtio luopuu tällaisesta maksusta kokonaan tai osittain, yritys hyötyy ja samalla kulutetaan valtion varoja.” (17) |
| --- | --- |

(26)

Valvontaviranomaisen valtiontakauksia koskevissa valtiontuen suuntaviivoissa (15) säädetään, että valtion eli keskus-, alue- tai paikallisviranomaisten suoraan antamat takaukset voivat olla valtiontukea. Lisäksi yritysten, joiden oikeudellinen muoto ei salli konkurssia tai muita maksukyvyttömyysmenettelyjä tai joille on myönnetty suora valtiontakaus tai joiden tappiot tulevat valtion maksettaviksi, saamat suotuisammat rahoitusehdot merkitsevät valtion rajattomasta vastuusta johtuvaa etua. Tätä kutsutaan rajoittamattomaksi valtiontakaukseksi. (16) Lisäksi

”Valtiontakauksesta saatava hyöty on se, että valtio kantaa takaukseen liittyvän riskin. Tällaisesta valtion ottamasta riskistä peritään tavallisesti asianmukainen maksu. Jos valtio luopuu tällaisesta maksusta kokonaan tai osittain, yritys hyötyy ja samalla kulutetaan valtion varoja.” (17)

| (27) | Päätöksessä N:o 247/11/KOL valvontaviranomainen totesi, että asuntorahoitusrahastolle myönnetty epäsuora ja rajoittamaton valtiontakaus muodostaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, koska se kuluttaa Islannin valtion varoja ja antaa asuntorahoitusrahastolle taloudellisen edun. Valvontaviranomainen viittasi siihen, että valvontaviranomaisen valtiontakausten suuntaviivojen mukaan yritysten, joiden oikeudellinen muoto ei salli konkurssia tai muita maksukyvyttömyysmenettelyjä tai joille on myönnetty suora valtiontakaus tai joiden tappiot tulevat valtion maksettaviksi, voidaan katsoa olevan tuensaajia. Lisäksi ei ole välttämätöntä, että valtio suorittaa maksuja kyseessä olevan takauksen perusteella. Tukea myönnetään jatkuvasti siitä hetkestä kun takaus annetaan, eikä ainoastaan silloin kun vaaditaan takaussuoritusta tai kun suoritetaan takaussitoumuksen mukaisia maksuja. (18) |
| --- | --- |

(27)

Päätöksessä N:o 247/11/KOL valvontaviranomainen totesi, että asuntorahoitusrahastolle myönnetty epäsuora ja rajoittamaton valtiontakaus muodostaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen, koska se kuluttaa Islannin valtion varoja ja antaa asuntorahoitusrahastolle taloudellisen edun. Valvontaviranomainen viittasi siihen, että valvontaviranomaisen valtiontakausten suuntaviivojen mukaan yritysten, joiden oikeudellinen muoto ei salli konkurssia tai muita maksukyvyttömyysmenettelyjä tai joille on myönnetty suora valtiontakaus tai joiden tappiot tulevat valtion maksettaviksi, voidaan katsoa olevan tuensaajia. Lisäksi ei ole välttämätöntä, että valtio suorittaa maksuja kyseessä olevan takauksen perusteella. Tukea myönnetään jatkuvasti siitä hetkestä kun takaus annetaan, eikä ainoastaan silloin kun vaaditaan takaussuoritusta tai kun suoritetaan takaussitoumuksen mukaisia maksuja. (18)

| (28) | Valtiontakauksen sisältävässä toimenpiteessä on kyse valtiontuesta, ja tällä on suora yhteys siihen, että kyseisestä valtiontuesta on vahvistettava (ja maksettava) (markkinahintainen) maksu. Keskeinen kysymys on, voidaanko vapautusta takausmaksusta pitää erillisenä valtiontukena verrattuna takauksesta sinällään saatavaan etuun. Soveltuvalla maksulla voidaan ainakin osittain kompensoida tuensaajalle myönnetty etu. Jos kyseessä olevalle takaukselle olisi ollut mahdollista vahvistaa markkinahintainen maksu, joka vastaa takaukseen liittyvää riskiä valtiolle, ja jos asuntorahoitusrahasto olisi maksanut kyseisen maksun, ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan vaatimuksia ei olisi täytetty valtion varojen käytön ja asuntorahoitusrahaston saaman taloudellisen edun osalta. Sen vuoksi maksu on olennainen osa takauksen muodossa myönnetyn valtiontuen määrän laskua. Kyseinen johtopäätös perustuu myös edellä mainittuihin valtiontakausten suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

(28)

Valtiontakauksen sisältävässä toimenpiteessä on kyse valtiontuesta, ja tällä on suora yhteys siihen, että kyseisestä valtiontuesta on vahvistettava (ja maksettava) (markkinahintainen) maksu. Keskeinen kysymys on, voidaanko vapautusta takausmaksusta pitää erillisenä valtiontukena verrattuna takauksesta sinällään saatavaan etuun. Soveltuvalla maksulla voidaan ainakin osittain kompensoida tuensaajalle myönnetty etu. Jos kyseessä olevalle takaukselle olisi ollut mahdollista vahvistaa markkinahintainen maksu, joka vastaa takaukseen liittyvää riskiä valtiolle, ja jos asuntorahoitusrahasto olisi maksanut kyseisen maksun, ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan vaatimuksia ei olisi täytetty valtion varojen käytön ja asuntorahoitusrahaston saaman taloudellisen edun osalta. Sen vuoksi maksu on olennainen osa takauksen muodossa myönnetyn valtiontuen määrän laskua. Kyseinen johtopäätös perustuu myös edellä mainittuihin valtiontakausten suuntaviivoihin.

| (29) | Islannin viranomaiset olivat samaa mieltä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä (päätös N:o 406/08/KOL) esittämissään huomautuksissa. Islannin viranomaiset korostivat myös, että valtiontakauksista annetun lain tarkoitus oli olla yleissäädös valtiontakausten myöntämisedellytyksistä. Lailla ei myönnetty takauksia, vaan sillä ainoastaan vahvistettiin takausten myöntämisedellytykset. (19) |
| --- | --- |

(29)

Islannin viranomaiset olivat samaa mieltä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä (päätös N:o 406/08/KOL) esittämissään huomautuksissa. Islannin viranomaiset korostivat myös, että valtiontakauksista annetun lain tarkoitus oli olla yleissäädös valtiontakausten myöntämisedellytyksistä. Lailla ei myönnetty takauksia, vaan sillä ainoastaan vahvistettiin takausten myöntämisedellytykset. (19)

| (30) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että asuntorahoitusrahastolle myönnetty vapautus valtion takausmaksusta ei valtiontakauksen muodossa olevaan valtiontukitoimenpiteeseen sisältyvän tuen erityisluonteen vuoksi muodosta Islannin valtion tarjoamasta implisiittisestä ja rajoittamattomasta valtiontakauksesta erillistä valtiontukitoimenpidettä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan nojalla. Maksusta vapauttaminen muodostaa osan edusta, ja merkitsee, että valtion varoja käytetään asuntorahoitusrahaston hyväksi valtiontakauksen muodossa. Koska valvontaviranomainen käsittelee kyseisestä valtiontakauksesta saatavia etuja olemassa olevaa tukea koskevassa valtiontukimenettelyssä (vrt. asia nro 70382 (aiemmin nro 64865), päätös N:o 247/11/KOL), asuntorahoitusrahaston vapauttamista valtion takausmaksusta koskeva muodollinen tutkintamenettely on aiheeton, minkä vuoksi se lopetetaan, |
| --- | --- |

(30)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että asuntorahoitusrahastolle myönnetty vapautus valtion takausmaksusta ei valtiontakauksen muodossa olevaan valtiontukitoimenpiteeseen sisältyvän tuen erityisluonteen vuoksi muodosta Islannin valtion tarjoamasta implisiittisestä ja rajoittamattomasta valtiontakauksesta erillistä valtiontukitoimenpidettä ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan nojalla. Maksusta vapauttaminen muodostaa osan edusta, ja merkitsee, että valtion varoja käytetään asuntorahoitusrahaston hyväksi valtiontakauksen muodossa. Koska valvontaviranomainen käsittelee kyseisestä valtiontakauksesta saatavia etuja olemassa olevaa tukea koskevassa valtiontukimenettelyssä (vrt. asia nro 70382 (aiemmin nro 64865), päätös N:o 247/11/KOL), asuntorahoitusrahaston vapauttamista valtion takausmaksusta koskeva muodollinen tutkintamenettely on aiheeton, minkä vuoksi se lopetetaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muodollinen tutkintamenettely, joka koskee asuntorahoitusrahaston vapauttamista valtion takausmaksusta, lopetetaan.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannin tasavallalle.

3 artikla

Ainoastaan tämän päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 23 päivänä marraskuuta 2011.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Puheenjohtaja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  Saatavilla osoitteessa http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf

1

(2)  Islannin asuntorahoitusrahaston vapauttamista valtion takausmaksusta koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2008 tehty EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 406/08/KOL (EUVL C 64, 19.3.2009, s. 21 ja ETA-täydennysosa N:o 15, 19.3.2009, s. 9).

2

(3)  Ks. julkaisutiedot alaviitteessä 2.

3

(4)  Islannin asuntorahoitusrahastoa koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2008 tehty EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 405/08/KOL (EUVL L 79, 25.3.2010, s. 40 ja ETA-täydennysosa N:o 14, 25.3.2010, s. 20).

4

(5)  Päätöksen N:o 247/11/KOL ei-luottamuksellinen versio on saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivuilla: http://www.eftasurv.int/media/decisions/247-11-COL.pdf.

5

(6)  Asuntorahoitusrahaston alkuperäinen edeltäjä valtion asuntovirasto perustettiin vuonna 1980.

6

(7)  Asia E-9/04, Islannin pankkien ja arvopaperinvälittäjien yhdistys v. Eftan valvontaviranomainen, Eftan oikeustapauskokoelma 2006, s. 42, 72 kohta.

7

(8)  Epävirallinen käännös. Alkuperäinen islanninkielinen teksti on saatavilla osoitteessa http://www.althingi.is/altext/122/s/0099.html.

8

(9)  Ks. 8.9.2008 päivätyn asiakirjan s. 4 (tapahtuma nro 490696).

9

(10)  Takausmaksun laskemisen perustana ei käytetty lainoja, joiden osalta oli maksettu riskipreemio, tiettyjä vientitakauksia eikä sitoumuksia, jotka johtuivat kansallisten valuuttatilien saamasaldosta (vrt. lain nro 37/1961 9 pykälän 2 momentti).

10

(11)  Tullut voimaan 1.1.1998.

11

(12)  Tullut voimaan 11.1.2001.

12

(13)  Asia C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, Kok. 2003, s. I-7747.

13

(14)  Kaikkia valtion takaamia asuntorahoitusrahaston velvoitteita ei ollut alun perin tarkoitus vapauttaa takausmaksusta.

14

(15)  Saatavana seuraavalla verkkosivulla: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15646&1=1.

15

(16)  Ks. valtiontakausten suuntaviivojen 1.2 luvun 4 kohta ja valtiontukisääntöjen soveltamista julkisiin teollisuusyrityksiin koskevien valtiontuen suuntaviivojen 7.2 luvun 2 kohta, saatavana seuraavalla verkkosivulla: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1.

16

(17)  Valtiontakausten suuntaviivojen 2.1 luku.

17

(18)  Katso alaviite 17.

18

(19)  8.9.2008 päivätty kirje, s. 5.

19

---