# Euroopan unionin L 12/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 12 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta19. tammikuu 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 12

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta19. tammikuu 2022

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/68, annettu 27 päivänä lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä annetun delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 muuttamisesta sallittujen viininvalmistusmenetelmien osalta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/69, annettu 12 päivänä tammikuuta 2022, erään aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (APT)) | 30 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/70, annettu 12 päivänä tammikuuta 2022, erään aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (APT)) | 31 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/71, annettu 12 päivänä tammikuuta 2022, erään aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Ziegen-Heumilch / Goat’s Haymilk / Latte fieno di capra / Lait de foin de chèvre / Leche de heno de cabra (APT)) | 33 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/72, annettu 18 päivänä tammikuuta 2022, lopullisten tasoitustullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2011 muuttamisesta | 34 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/73, annettu 18 päivänä tammikuuta 2022, täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1490 muuttamisesta luvan antamiseksi Unkarille soveltaa edelleen yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä | 148 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/74, annettu 17 päivänä tammikuuta 2022, Interreg-ohjelmien ja Euroopan aluekehitysrahastosta ja kustakin unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä kullekin ohjelmalle myönnettävän tuen kokonaismäärän luettelon ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nojalla osa-alueiden välillä kaudella 2021–2027 siirrettävien määrien luettelon vahvistamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 131) | 151 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/75, annettu 17 päivänä tammikuuta 2022, Euroopan aluekehitysrahastosta ja unionin ulkoisista rahoitusvälineistä tukea saavien Interreg-ohjelma-alueiden luettelon vahvistamisesta toimintalohkoittain ja Interreg-ohjelmittain Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 109) | 164 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/68, annettu 27 päivänä lokakuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä annetun delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 muuttamisesta sallittujen viininvalmistusmenetelmien osalta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/69, annettu 12 päivänä tammikuuta 2022, erään aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Heumilch / Haymilk / Latte fieno / Lait de foin / Leche de heno (APT))

30

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/70, annettu 12 päivänä tammikuuta 2022, erään aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (APT))

31

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/71, annettu 12 päivänä tammikuuta 2022, erään aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Ziegen-Heumilch / Goat’s Haymilk / Latte fieno di capra / Lait de foin de chèvre / Leche de heno de cabra (APT))

33

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/72, annettu 18 päivänä tammikuuta 2022, lopullisten tasoitustullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2011 muuttamisesta

34

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/73, annettu 18 päivänä tammikuuta 2022, täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1490 muuttamisesta luvan antamiseksi Unkarille soveltaa edelleen yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä

148

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/74, annettu 17 päivänä tammikuuta 2022, Interreg-ohjelmien ja Euroopan aluekehitysrahastosta ja kustakin unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä kullekin ohjelmalle myönnettävän tuen kokonaismäärän luettelon ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nojalla osa-alueiden välillä kaudella 2021–2027 siirrettävien määrien luettelon vahvistamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 131)

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 131)

151

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/75, annettu 17 päivänä tammikuuta 2022, Euroopan aluekehitysrahastosta ja unionin ulkoisista rahoitusvälineistä tukea saavien Interreg-ohjelma-alueiden luettelon vahvistamisesta toimintalohkoittain ja Interreg-ohjelmittain Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla C(2022) 109)

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 109)

164

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 19.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 12/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/68,

annettu 27 päivänä lokakuuta 2021,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä annetun delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 muuttamisesta sallittujen viininvalmistusmenetelmien osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 75 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/934 (2) vahvistetaan säännöt, joilla täydennetään asetusta (EU) N:o 1308/2013 viininviljelyalueiden, joilla alkoholipitoisuutta voidaan lisätä, rypäletuotteiden valmistukseen ja säilytykseen sovellettavien sallittujen viininvalmistusmenetelmien ja sovellettavien rajoitusten, sivutuotteiden vähimmäisalkoholipitoisuuden ja poistamisen sekä Kansainvälisen viinijärjestön (OIV) viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioiden julkaisemisen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/934 (2) vahvistetaan säännöt, joilla täydennetään asetusta (EU) N:o 1308/2013 viininviljelyalueiden, joilla alkoholipitoisuutta voidaan lisätä, rypäletuotteiden valmistukseen ja säilytykseen sovellettavien sallittujen viininvalmistusmenetelmien ja sovellettavien rajoitusten, sivutuotteiden vähimmäisalkoholipitoisuuden ja poistamisen sekä Kansainvälisen viinijärjestön (OIV) viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioiden julkaisemisen osalta.

| (2) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 2 artiklassa määritellään viininviljelyalueet, joilla viinien kokonaisalkoholipitoisuus voi olla enintään 20 tilavuusprosenttia. Kyseisessä artiklassa tarkoitettujen viinien ”Vin de pays de Franche-Comté” ja ”Vin de pays du Val de Loire” nimet ovat muuttuneet. Sen vuoksi kyseistä artiklaa olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 2 artiklassa määritellään viininviljelyalueet, joilla viinien kokonaisalkoholipitoisuus voi olla enintään 20 tilavuusprosenttia. Kyseisessä artiklassa tarkoitettujen viinien ”Vin de pays de Franche-Comté” ja ”Vin de pays du Val de Loire” nimet ovat muuttuneet. Sen vuoksi kyseistä artiklaa olisi muutettava.

| (3) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevassa A osassa vahvistetaan luettelo asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista sallituista viininvalmistusmenetelmistä ja rajoituksista, joita sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan soveltamisalaan kuuluvien rypäletuotteiden valmistukseen ja säilytykseen. Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukossa 1 vahvistetaan sallitut viininvalmistuskäsittelyt sekä niiden käytön edellytykset ja raja-arvot. Kyseisen osan taulukossa 2 vahvistetaan viininvalmistuksessa sallitut yhdisteet sekä niiden käytön edellytykset ja raja-arvot. Taulukoita 1 ja 2 olisi täydennettävä teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi, erityisesti OIV:n vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien päätöslauselmien osalta. Lisäksi joitakin taulukoissa esitettyjä tietoja olisi selkeytettävä lisää ja niiden johdonmukaisuutta olisi parannettava. |
| --- | --- |

(3)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevassa A osassa vahvistetaan luettelo asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista sallituista viininvalmistusmenetelmistä ja rajoituksista, joita sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan soveltamisalaan kuuluvien rypäletuotteiden valmistukseen ja säilytykseen. Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukossa 1 vahvistetaan sallitut viininvalmistuskäsittelyt sekä niiden käytön edellytykset ja raja-arvot. Kyseisen osan taulukossa 2 vahvistetaan viininvalmistuksessa sallitut yhdisteet sekä niiden käytön edellytykset ja raja-arvot. Taulukoita 1 ja 2 olisi täydennettävä teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi, erityisesti OIV:n vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien päätöslauselmien osalta. Lisäksi joitakin taulukoissa esitettyjä tietoja olisi selkeytettävä lisää ja niiden johdonmukaisuutta olisi parannettava.

| (4) | Selkeyden parantamiseksi ja jotta viininvalmistuskäsittelyjä käyttävät rypäletuotteiden tuottajat saisivat paremmin tietoa, delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1 olisi lisättävä uusi sarake. Kyseisessä sarakkeessa olisi lueteltava niiden viinialan tuotteiden luokat, joiden valmistuksessa voidaan käyttää viininvalmistuskäsittelyä. |
| --- | --- |

(4)

Selkeyden parantamiseksi ja jotta viininvalmistuskäsittelyjä käyttävät rypäletuotteiden tuottajat saisivat paremmin tietoa, delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1 olisi lisättävä uusi sarake. Kyseisessä sarakkeessa olisi lueteltava niiden viinialan tuotteiden luokat, joiden valmistuksessa voidaan käyttää viininvalmistuskäsittelyä.

| (5) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 1 rivillä 1 olevan viininvalmistuskäsittelyn ”ilmastus tai hapen lisääminen” käytön edellytykset ja raja-arvot ovat nykyisin liian rajoittavia, koska niissä sallitaan ainoastaan kaasumaisen hapen käyttö. Niissä olisi sen sijaan viitattava asiaan liittyviin OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioihin (OIV-osio) 2.1.1 ja 3.5.5, joissa sallitaan sekä hapen että ilman käyttö. |
| --- | --- |

(5)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 1 rivillä 1 olevan viininvalmistuskäsittelyn ”ilmastus tai hapen lisääminen” käytön edellytykset ja raja-arvot ovat nykyisin liian rajoittavia, koska niissä sallitaan ainoastaan kaasumaisen hapen käyttö. Niissä olisi sen sijaan viitattava asiaan liittyviin OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioihin (OIV-osio) 2.1.1 ja 3.5.5, joissa sallitaan sekä hapen että ilman käyttö.

| (6) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 1 rivillä 2 esitetyissä viininvalmistuskäsittelyn ”lämpökäsittelyt” käytön edellytyksissä ja raja-arvoissa olisi viitattava lämpökäsittelyihin liittyviin muihin OIV-osioihin eli osioihin 2.3.6, 2.3.9, 3.5.4 ja 3.5.10. |
| --- | --- |

(6)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 1 rivillä 2 esitetyissä viininvalmistuskäsittelyn ”lämpökäsittelyt” käytön edellytyksissä ja raja-arvoissa olisi viitattava lämpökäsittelyihin liittyviin muihin OIV-osioihin eli osioihin 2.3.6, 2.3.9, 3.5.4 ja 3.5.10.

| (7) | Vaikka OIV on hyväksynyt kylmäkäsittelyt, ne eivät tällä hetkellä sisälly delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1. Kun otetaan huomioon niiden merkitys viininvalmistuksessa, on aiheellista sallia niiden käyttö tietyin edellytyksin ja lisätä kyseiseen taulukkoon uusi rivi. |
| --- | --- |

(7)

Vaikka OIV on hyväksynyt kylmäkäsittelyt, ne eivät tällä hetkellä sisälly delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1. Kun otetaan huomioon niiden merkitys viininvalmistuksessa, on aiheellista sallia niiden käyttö tietyin edellytyksin ja lisätä kyseiseen taulukkoon uusi rivi.

| (8) | Selkeyden vuoksi on aiheellista täsmentää, mitkä inertit suodatuksen apuaineet sallitaan delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 1 rivillä 3, lisäämällä viittaus asiaa koskeviin OIV-osioihin 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2 ja 3.2.2.1. |
| --- | --- |

(8)

Selkeyden vuoksi on aiheellista täsmentää, mitkä inertit suodatuksen apuaineet sallitaan delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 1 rivillä 3, lisäämällä viittaus asiaa koskeviin OIV-osioihin 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2 ja 3.2.2.1.

| (9) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 1 rivillä 5 olevat tiedot niistä viinialan tuotteiden luokista, joiden valmistuksessa voidaan käyttää rikkidioksidin poistamista fysikaalisilla menetelmillä, olisi johdonmukaisuuden vuoksi poistettava sarakkeesta 2 ja lisättävä kyseisen taulukon uuteen sarakkeeseen 3. |
| --- | --- |

(9)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 1 rivillä 5 olevat tiedot niistä viinialan tuotteiden luokista, joiden valmistuksessa voidaan käyttää rikkidioksidin poistamista fysikaalisilla menetelmillä, olisi johdonmukaisuuden vuoksi poistettava sarakkeesta 2 ja lisättävä kyseisen taulukon uuteen sarakkeeseen 3.

| (10) | Komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 (3) 29 artiklassa säädetään, että tietyt käsittelyt on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun rekisteriin. Tämä vaatimus mainitaan delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 1 joillakin muttei kaikilla asiaankuuluvilla riveillä sekä joissakin kyseisen asetuksen liitteen I lisäyksissä. Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 johdonmukaisuuden parantamiseksi tähän vaatimukseen olisi viitattava kaikilla taulukon 1 asiaankuuluvilla riveillä lisäämällä se, jos se puuttuu, ja tarvittaessa siirtämällä se liitteen I lisäyksistä. Tämä koskee taulukossa 1 olevien rivien 6, 10, 11, 12, 16, 17 ja 18 saraketta 2 sekä liitteen I lisäyksiä 5, 7, 8 ja 10. |
| --- | --- |

(10)

Komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/273 (3) 29 artiklassa säädetään, että tietyt käsittelyt on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun rekisteriin. Tämä vaatimus mainitaan delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 1 joillakin muttei kaikilla asiaankuuluvilla riveillä sekä joissakin kyseisen asetuksen liitteen I lisäyksissä. Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 johdonmukaisuuden parantamiseksi tähän vaatimukseen olisi viitattava kaikilla taulukon 1 asiaankuuluvilla riveillä lisäämällä se, jos se puuttuu, ja tarvittaessa siirtämällä se liitteen I lisäyksistä. Tämä koskee taulukossa 1 olevien rivien 6, 10, 11, 12, 16, 17 ja 18 saraketta 2 sekä liitteen I lisäyksiä 5, 7, 8 ja 10.

| (11) | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan B jakson 1 kohdan b ja c alakohdassa viitataan mahdollisuuteen lisätä rypäleen puristemehun ja viinin luonnollista alkoholipitoisuutta osittaisella tiivistämisellä. Tämä viininvalmistuskäsittely ei tällä hetkellä sisälly delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1. Sen vuoksi on aiheellista sallia se ja lisätä uusi rivi kyseiseen taulukkoon. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan B jakson 1 kohdan b ja c alakohdassa viitataan mahdollisuuteen lisätä rypäleen puristemehun ja viinin luonnollista alkoholipitoisuutta osittaisella tiivistämisellä. Tämä viininvalmistuskäsittely ei tällä hetkellä sisälly delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1. Sen vuoksi on aiheellista sallia se ja lisätä uusi rivi kyseiseen taulukkoon.

| (12) | Päätöslauselmassa OIV-OENO 594A-2019 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli kotoperäisten mikro-organismien vähentäminen rypäleissä ja rypäleen puristemehussa jaksottaisen korkeapaineprosessin avulla. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1. |
| --- | --- |

(12)

Päätöslauselmassa OIV-OENO 594A-2019 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli kotoperäisten mikro-organismien vähentäminen rypäleissä ja rypäleen puristemehussa jaksottaisen korkeapaineprosessin avulla. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1.

| (13) | Päätöslauselmassa OIV-OENO 594B-2020 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli rypäleen puristemehujen käsittely jatkuvilla korkeapaineprosesseilla luonnonvaraisten mikro-organismien poistamiseksi. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1. |
| --- | --- |

(13)

Päätöslauselmassa OIV-OENO 594B-2020 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli rypäleen puristemehujen käsittely jatkuvilla korkeapaineprosesseilla luonnonvaraisten mikro-organismien poistamiseksi. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1.

| (14) | Päätöslauselmassa OIV-OENO 616–2019 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli murskattujen viinirypäleiden käsittely ultraäänellä niiden yhdisteiden erottamiseksi. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1. |
| --- | --- |

(14)

Päätöslauselmassa OIV-OENO 616–2019 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli murskattujen viinirypäleiden käsittely ultraäänellä niiden yhdisteiden erottamiseksi. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1.

| (15) | Päätöslauselmassa OIV-OENO 634–2020 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli viinirypäleiden käsittely pulssitetuilla sähkökentillä arvokkaiden ainesosien erottamisen helpottamiseksi ja erottamalla saatujen määrien lisäämiseksi. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1. |
| --- | --- |

(15)

Päätöslauselmassa OIV-OENO 634–2020 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli viinirypäleiden käsittely pulssitetuilla sähkökentillä arvokkaiden ainesosien erottamisen helpottamiseksi ja erottamalla saatujen määrien lisäämiseksi. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1.

| (16) | Päätöslauselmissa OIV-OENO 614A-2020 ja 614B-2020 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli rypäleen puristemehujen ja viinien käsittely adsorbenteilla styreenidivinyylibentseenihelmillä ”homeisiksi ja maanläheisiksi” kuvailtujen aistinvaraisten poikkeamien vähentämiseksi tai poistamiseksi. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1. |
| --- | --- |

(16)

Päätöslauselmissa OIV-OENO 614A-2020 ja 614B-2020 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli rypäleen puristemehujen ja viinien käsittely adsorbenteilla styreenidivinyylibentseenihelmillä ”homeisiksi ja maanläheisiksi” kuvailtujen aistinvaraisten poikkeamien vähentämiseksi tai poistamiseksi. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1.

| (17) | Kalsiumtartraatti on sisällytetty erehdyksessä happamuudensäätöaineita koskevaan jaksoon delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivillä 1.7. OIV-osiossa 3.3.12 viitataan ainoastaan sen ominaisuuteen stabilisaattorina. Sen vuoksi on aiheellista poistaa kyseinen rivi mainitusta taulukosta. |
| --- | --- |

(17)

Kalsiumtartraatti on sisällytetty erehdyksessä happamuudensäätöaineita koskevaan jaksoon delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivillä 1.7. OIV-osiossa 3.3.12 viitataan ainoastaan sen ominaisuuteen stabilisaattorina. Sen vuoksi on aiheellista poistaa kyseinen rivi mainitusta taulukosta.

| (18) | Sitruunahappo on sisällytetty stabilisaattoreita koskevaan jaksoon delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivillä 6.3. Viinihiivat ja maitohappobakteerit on sisällytetty käymisaineita koskevaan jaksoon kyseisen taulukon riveille 9.1 ja 9.2. Näiden viininvalmistuksessa käytettävien yhdisteiden stabilointi- ja käymisominaisuuksien lisäksi ne voivat myös muuttaa viinin happamuutta ja makua, kuten OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön asiaa koskevissa osioissa täsmennetään. Sen vuoksi on aiheellista lisätä kyseisessä taulukossa olevaan happamuudensäätöaineita koskevaan jaksoon sitruunahappoa, viinihiivoja ja maitohappobakteereja koskevat uudet rivit. |
| --- | --- |

(18)

Sitruunahappo on sisällytetty stabilisaattoreita koskevaan jaksoon delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivillä 6.3. Viinihiivat ja maitohappobakteerit on sisällytetty käymisaineita koskevaan jaksoon kyseisen taulukon riveille 9.1 ja 9.2. Näiden viininvalmistuksessa käytettävien yhdisteiden stabilointi- ja käymisominaisuuksien lisäksi ne voivat myös muuttaa viinin happamuutta ja makua, kuten OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön asiaa koskevissa osioissa täsmennetään. Sen vuoksi on aiheellista lisätä kyseisessä taulukossa olevaan happamuudensäätöaineita koskevaan jaksoon sitruunahappoa, viinihiivoja ja maitohappobakteereja koskevat uudet rivit.

| (19) | Kokemus on osoittanut, että jotkin delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukossa 2 olevassa sarakkeessa 8 mainitut viinituotteiden luokat puuttuivat tai olivat virheellisiä joidenkin viininvalmistuksessa käytettävien yhdisteiden osalta. Tämä koskee rivejä 2.1–2.4, 4.1–4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2–7.8 ja 9.2. Sen vuoksi kyseisten rivien saraketta 8 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(19)

Kokemus on osoittanut, että jotkin delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukossa 2 olevassa sarakkeessa 8 mainitut viinituotteiden luokat puuttuivat tai olivat virheellisiä joidenkin viininvalmistuksessa käytettävien yhdisteiden osalta. Tämä koskee rivejä 2.1–2.4, 4.1–4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2–7.8 ja 9.2. Sen vuoksi kyseisten rivien saraketta 8 olisi muutettava.

| (20) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 riveillä 2.1, 2.2 ja 2.3 luetellut rikkidioksidi, kaliumbisulfiitti ja kaliummetabisulfiitti ovat samankaltaisia yhdisteitä, jotka kuuluvat samojen OIV-osioiden piiriin. Sen vuoksi on aiheellista mainita kyseisten kolmen yhdisteen osalta samat OIV-osiot kyseisen taulukon sarakkeessa 3 ja samat viinituotteiden luokat kyseisen taulukon sarakkeessa 8. |
| --- | --- |

(20)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 riveillä 2.1, 2.2 ja 2.3 luetellut rikkidioksidi, kaliumbisulfiitti ja kaliummetabisulfiitti ovat samankaltaisia yhdisteitä, jotka kuuluvat samojen OIV-osioiden piiriin. Sen vuoksi on aiheellista mainita kyseisten kolmen yhdisteen osalta samat OIV-osiot kyseisen taulukon sarakkeessa 3 ja samat viinituotteiden luokat kyseisen taulukon sarakkeessa 8.

| (21) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivillä 3.1 tarkoitettua viininvalmistuskäyttöön tarkoitettua hiiltä ja kyseisen taulukon rivillä 3.2 tarkoitettuja selektiivisiä kasvikuituja käytetään pikemminkin niiden adsorptio- kuin kompleksinmuodostusominaisuuksien vuoksi. Sen vuoksi asian selventämiseksi kyseisen taulukon 3 jakson nimi, johon nämä yhdisteet kuuluvat, olisi muutettava nimestä ”Kompleksinmuodostajat” nimeksi ”Adsorbentit”. |
| --- | --- |

(21)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivillä 3.1 tarkoitettua viininvalmistuskäyttöön tarkoitettua hiiltä ja kyseisen taulukon rivillä 3.2 tarkoitettuja selektiivisiä kasvikuituja käytetään pikemminkin niiden adsorptio- kuin kompleksinmuodostusominaisuuksien vuoksi. Sen vuoksi asian selventämiseksi kyseisen taulukon 3 jakson nimi, johon nämä yhdisteet kuuluvat, olisi muutettava nimestä ”Kompleksinmuodostajat” nimeksi ”Adsorbentit”.

| (22) | Päätöslauselmalla OIV-OENO 633–2019 muutettiin käymisen aktivaattoreita koskevan OIV-osion 2.3.2 tavoitteita ja määräyksiä. Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivien 4.1, 4.6 ja 4.8 saraketta 3 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(22)

Päätöslauselmalla OIV-OENO 633–2019 muutettiin käymisen aktivaattoreita koskevan OIV-osion 2.3.2 tavoitteita ja määräyksiä. Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivien 4.1, 4.6 ja 4.8 saraketta 3 olisi muutettava.

| (23) | Komission asetuksessa (EY) N:o 606/2009 (4) vahvistetaan tiamiinihydrokloridin käyttöedellytykset täsmentämällä, että käsittelykertaa kohti saa käyttää enintään 0,6 mg/l (tiamiinina ilmaistuna). Tämä vaatimus pidettiin voimassa delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/934, jolla kumottiin asetus (EY) N:o 606/2009. Nimenomainen viittaus tiamiinin käytön määrälliseen rajoitukseen kuitenkin poistettiin, koska katsottiin, että delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 4.5 sarakkeessa 3 mainitut OIV-osiot 2.3.3 ja 4.1.7 sisältävät jo tämän tiedon. Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana kävi kuitenkin selväksi, että kahden OIV-osion lukeminen yhdessä saattaa aiheuttaa sekaannusta tiamiinin sallitun enimmäismäärän osalta. On mahdollista, että nimenomaisen määrää koskevan viittauksen puuttuessa eri viittaukset osiossa 2.3.3 (jossa määrää 0,6 mg/l pidetään riittävänä annoksena rypäleen puristemehuissa) ja osiossa 4.1.7 (jossa sallitaan enintään 0,6 mg/l kuohuviineissä) voidaan ymmärtää siten, että yhdistetty enimmäisraja on 1,2 mg/l. Jotta voidaan välttää mahdollinen väärintulkinta tiamiinin käytön edellytyksistä, on aiheellista täsmentää delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 4.5 sarakkeessa 7 enimmäismääräksi 0,6 mg/l, kuten kyseisen yhdisteen osalta säädetiin asetuksessa (EY) N:o 606/2009. |
| --- | --- |

(23)

Komission asetuksessa (EY) N:o 606/2009 (4) vahvistetaan tiamiinihydrokloridin käyttöedellytykset täsmentämällä, että käsittelykertaa kohti saa käyttää enintään 0,6 mg/l (tiamiinina ilmaistuna). Tämä vaatimus pidettiin voimassa delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/934, jolla kumottiin asetus (EY) N:o 606/2009. Nimenomainen viittaus tiamiinin käytön määrälliseen rajoitukseen kuitenkin poistettiin, koska katsottiin, että delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 4.5 sarakkeessa 3 mainitut OIV-osiot 2.3.3 ja 4.1.7 sisältävät jo tämän tiedon. Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana kävi kuitenkin selväksi, että kahden OIV-osion lukeminen yhdessä saattaa aiheuttaa sekaannusta tiamiinin sallitun enimmäismäärän osalta. On mahdollista, että nimenomaisen määrää koskevan viittauksen puuttuessa eri viittaukset osiossa 2.3.3 (jossa määrää 0,6 mg/l pidetään riittävänä annoksena rypäleen puristemehuissa) ja osiossa 4.1.7 (jossa sallitaan enintään 0,6 mg/l kuohuviineissä) voidaan ymmärtää siten, että yhdistetty enimmäisraja on 1,2 mg/l. Jotta voidaan välttää mahdollinen väärintulkinta tiamiinin käytön edellytyksistä, on aiheellista täsmentää delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 4.5 sarakkeessa 7 enimmäismääräksi 0,6 mg/l, kuten kyseisen yhdisteen osalta säädetiin asetuksessa (EY) N:o 606/2009.

| (24) | Bentoniittia ei ole enää 1 päivästä kesäkuuta 2013 sallittu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (5) mukaisena elintarvikelisäaineena. Sen vuoksi on aiheellista poistaa bentoniitin E-koodi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 5.9 sarakkeesta 2. |
| --- | --- |

(24)

Bentoniittia ei ole enää 1 päivästä kesäkuuta 2013 sallittu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (5) mukaisena elintarvikelisäaineena. Sen vuoksi on aiheellista poistaa bentoniitin E-koodi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 5.9 sarakkeesta 2.

| (25) | Päätöslauselmalla OIV-OENO 612–2019 korvattiin OIV-osio 2.1.7, joka koskee tanniinin lisäämistä rypäleen puristemehuihin. Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivien 5.12 ja 6.4 saraketta 3 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(25)

Päätöslauselmalla OIV-OENO 612–2019 korvattiin OIV-osio 2.1.7, joka koskee tanniinin lisäämistä rypäleen puristemehuihin. Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivien 5.12 ja 6.4 saraketta 3 olisi muutettava.

| (26) | Päätöslauselmalla OIV-OENO 613–2019 korvattiin OIV-osio 3.2.6, joka koskee tanniinin lisäämistä viineihin. Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivien 5.12 ja 6.4 saraketta 3 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(26)

Päätöslauselmalla OIV-OENO 613–2019 korvattiin OIV-osio 3.2.6, joka koskee tanniinin lisäämistä viineihin. Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivien 5.12 ja 6.4 saraketta 3 olisi muutettava.

| (27) | Asetuksessa (EY) N:o 606/2009 rajoitettiin kitosaanin käyttö viinintuotannossa koskemaan ainoastaan Aspergillus niger -sienestä peräisin olevia yhdisteitä. Tämä rajoitus on säilytetty delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 riveillä 5.13 ja 10.3. Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 (6) kuitenkin sallitaan sen liitteessä olevassa unionin uuselintarvikeluettelossa joko Agaricus bisporus- tai Aspergillus niger -sienestä saatava kitosaaniuute. Sen vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa kyseisen taulukon riveillä 5.13 ja 10.3 olevat viittaukset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liitteessä olevan taulukon 1 vastaavaan säännökseen. Näin ollen kyseisten rivien sarakkeessa 1 olisi täsmennettävä, että kitosaani voi olla peräisin myös Agaricus bisporus -sienestä. |
| --- | --- |

(27)

Asetuksessa (EY) N:o 606/2009 rajoitettiin kitosaanin käyttö viinintuotannossa koskemaan ainoastaan Aspergillus niger -sienestä peräisin olevia yhdisteitä. Tämä rajoitus on säilytetty delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 riveillä 5.13 ja 10.3. Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/2470 (6) kuitenkin sallitaan sen liitteessä olevassa unionin uuselintarvikeluettelossa joko Agaricus bisporus- tai Aspergillus niger -sienestä saatava kitosaaniuute. Sen vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa kyseisen taulukon riveillä 5.13 ja 10.3 olevat viittaukset täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2470 liitteessä olevan taulukon 1 vastaavaan säännökseen. Näin ollen kyseisten rivien sarakkeessa 1 olisi täsmennettävä, että kitosaani voi olla peräisin myös Agaricus bisporus -sienestä.

| (28) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivillä 6.2 tarkoitettua kalsiumtartraatin tetrahydraattimuotoa käytetään unionin viinialalla valmistuksen apuaineena. Kalsiumtartraattia esiintyy kuitenkin myös dihydraattimuodossa, joka on hyväksytty elintarvikelisäaineena E 354 asetuksessa (EY) N:o 1333/2008, vaikka sitä käytetään harvoin elintarvikkeissa. Se on tetrahydraattimuodosta erillinen aine. Kattavuuden vuoksi koodiin E 354 viitataan tällä hetkellä delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivillä 6.2. Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana kävi kuitenkin selväksi, että kalsiumtartraatin dihydraattimuotoa ei käytetä viininvalmistuksessa. Lisäksi jäsenvaltioiden ja tuotantoalan mukaan kalsiumtartraattia on käytännössä saatavilla markkinoilla ainoastaan tetrahydraattimuodossa. Jotta voidaan selventää käyttöä ja välttää sekaannukset näiden kahden kalsiumtartraatin muodon välillä, delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 6.2 sarakkeessa 2 oleva viittaus elintarvikelisäaineeseen E 354 olisi sen vuoksi poistettava. |
| --- | --- |

(28)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivillä 6.2 tarkoitettua kalsiumtartraatin tetrahydraattimuotoa käytetään unionin viinialalla valmistuksen apuaineena. Kalsiumtartraattia esiintyy kuitenkin myös dihydraattimuodossa, joka on hyväksytty elintarvikelisäaineena E 354 asetuksessa (EY) N:o 1333/2008, vaikka sitä käytetään harvoin elintarvikkeissa. Se on tetrahydraattimuodosta erillinen aine. Kattavuuden vuoksi koodiin E 354 viitataan tällä hetkellä delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivillä 6.2. Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana kävi kuitenkin selväksi, että kalsiumtartraatin dihydraattimuotoa ei käytetä viininvalmistuksessa. Lisäksi jäsenvaltioiden ja tuotantoalan mukaan kalsiumtartraattia on käytännössä saatavilla markkinoilla ainoastaan tetrahydraattimuodossa. Jotta voidaan selventää käyttöä ja välttää sekaannukset näiden kahden kalsiumtartraatin muodon välillä, delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 6.2 sarakkeessa 2 oleva viittaus elintarvikelisäaineeseen E 354 olisi sen vuoksi poistettava.

| (29) | OIV-osio 3.3.10 koskee viinien käsittelyä kaliumferrosyanidilla. Tätä osiota ei mainita delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 6.5 sarakkeessa 3, vaikka se on erityisen merkityksellinen kyseisen rivin osalta. Sen vuoksi on aiheellista lisätä kyseiselle riville viittaus tähän osioon. |
| --- | --- |

(29)

OIV-osio 3.3.10 koskee viinien käsittelyä kaliumferrosyanidilla. Tätä osiota ei mainita delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 6.5 sarakkeessa 3, vaikka se on erityisen merkityksellinen kyseisen rivin osalta. Sen vuoksi on aiheellista lisätä kyseiselle riville viittaus tähän osioon.

| (30) | Päätöslauselmilla OIV-OENO 586–2019 ja OIV-OENO 659–2020 muutettiin OIV-osion 3.3.14 määräyksiä, jotka koskevat käsittelyä selluloosakumeilla (karboksimetyyliselluloosa). Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 6.11 sarakkeita 3 ja 8 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(30)

Päätöslauselmilla OIV-OENO 586–2019 ja OIV-OENO 659–2020 muutettiin OIV-osion 3.3.14 määräyksiä, jotka koskevat käsittelyä selluloosakumeilla (karboksimetyyliselluloosa). Sen vuoksi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 6.11 sarakkeita 3 ja 8 olisi muutettava.

| (31) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 6.13 sarakkeessa oleva viittaus OIV:n kansainvälisen viininvalmistussäännöstön osioon COEI-1-POTASP on virheellinen. Se olisi korvattava viittauksella osioon COEI-1-POTPOL. |
| --- | --- |

(31)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 6.13 sarakkeessa oleva viittaus OIV:n kansainvälisen viininvalmistussäännöstön osioon COEI-1-POTASP on virheellinen. Se olisi korvattava viittauksella osioon COEI-1-POTPOL.

| (32) | Päätöslauselmassa OIV-OENO 581A-2021 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli viinin käsittely fumaarihapolla malolaktisen käymisen estämiseksi. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1. |
| --- | --- |

(32)

Päätöslauselmassa OIV-OENO 581A-2021 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli viinin käsittely fumaarihapolla malolaktisen käymisen estämiseksi. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1.

| (33) | Kuten OIV:n kansainvälisen viininvalmistussäännöstön osiossa COEI-1-PRENZY todetaan, entsymaattiset valmisteet sisältävät monia entsymaattisia aktiivisuuksia. Pääasiallisten entsymaattisten aktiivisuuksien lisäksi sivuaktiivisuuksia sallitaan vain, jos ne sovitetaan entsymaattisten valmisteiden valmistukseen liittyvien teknologisten rajoitteiden rajoihin. Tätä pääasiallisten ja sivuaktiivisuuksien välistä eroa ei tällä hetkellä täsmennetä delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/934. Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää se mainitun delegoidun asetuksen liitteessä I olevan A osan taulukkoon 2 ja viitata osioon COEI-1-PRENZY rivien 7.1–7.11 sarakkeessa 4. |
| --- | --- |

(33)

Kuten OIV:n kansainvälisen viininvalmistussäännöstön osiossa COEI-1-PRENZY todetaan, entsymaattiset valmisteet sisältävät monia entsymaattisia aktiivisuuksia. Pääasiallisten entsymaattisten aktiivisuuksien lisäksi sivuaktiivisuuksia sallitaan vain, jos ne sovitetaan entsymaattisten valmisteiden valmistukseen liittyvien teknologisten rajoitteiden rajoihin. Tätä pääasiallisten ja sivuaktiivisuuksien välistä eroa ei tällä hetkellä täsmennetä delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/934. Sen vuoksi on aiheellista sisällyttää se mainitun delegoidun asetuksen liitteessä I olevan A osan taulukkoon 2 ja viitata osioon COEI-1-PRENZY rivien 7.1–7.11 sarakkeessa 4.

| (34) | Päätöslauselmalla OIV-OENO 682–2021 päivitettiin OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiot 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 ja 3.2.11. Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukossa 2 olevan 7 jakson sarakkeessa 3 ilmoitettu viitevuosi olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(34)

Päätöslauselmalla OIV-OENO 682–2021 päivitettiin OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiot 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 ja 3.2.11. Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukossa 2 olevan 7 jakson sarakkeessa 3 ilmoitettu viitevuosi olisi sen vuoksi muutettava.

| (35) | OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstössä luetellaan useita eri entsyymejä. Osa niistä ei sisälly delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 2. Jotta viinintuottajille voitaisiin tarjota mahdollisimman laaja joukko entsyymejä viiniensä parantamiseksi, on aiheellista yhdenmukaistaa kyseisessä taulukossa oleva sallittujen entsyymien luettelo OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstössä olevan hyväksyttyjen entsyymien luettelon kanssa. Sen vuoksi olisi lisättävä arabinanaasi-, beetaglukanaasi- (β1–3, β1–6) ja glukosidaasientsyymejä koskevat uudet rivit kyseisen taulukon 7 jaksoon ”Entsyymit”. Lisäksi OIV:n kansainvälisen viininvalmistussäännöstön osio COEI-1-GLYCOS olisi poistettava kyseisen taulukon rivin 7.8 sarakkeesta 4 ja lisättävä uuden rivin 7.11 sarakkeeseen 4, koska se viittaa entsyymiin numero EC 3.2.1.21. |
| --- | --- |

(35)

OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstössä luetellaan useita eri entsyymejä. Osa niistä ei sisälly delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 2. Jotta viinintuottajille voitaisiin tarjota mahdollisimman laaja joukko entsyymejä viiniensä parantamiseksi, on aiheellista yhdenmukaistaa kyseisessä taulukossa oleva sallittujen entsyymien luettelo OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstössä olevan hyväksyttyjen entsyymien luettelon kanssa. Sen vuoksi olisi lisättävä arabinanaasi-, beetaglukanaasi- (β1–3, β1–6) ja glukosidaasientsyymejä koskevat uudet rivit kyseisen taulukon 7 jaksoon ”Entsyymit”. Lisäksi OIV:n kansainvälisen viininvalmistussäännöstön osio COEI-1-GLYCOS olisi poistettava kyseisen taulukon rivin 7.8 sarakkeesta 4 ja lisättävä uuden rivin 7.11 sarakkeeseen 4, koska se viittaa entsyymiin numero EC 3.2.1.21.

| (36) | Päätöslauselmissa OIV-OENO 541A-2021 ja 541B-2021 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli aspergillopepsiini I:n käyttö proteiinisamennuksen poistamiseksi rypäleen puristemehusta ja viinistä. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1. |
| --- | --- |

(36)

Päätöslauselmissa OIV-OENO 541A-2021 ja 541B-2021 vahvistettiin uusi viininvalmistusmenetelmä eli aspergillopepsiini I:n käyttö proteiinisamennuksen poistamiseksi rypäleen puristemehusta ja viinistä. Sen vuoksi olisi lisättävä uusi rivi delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukkoon 1.

| (37) | OIV:n kansainväliseen viininvalmistussäännöstöön sisältyvä osio COEI-1-LeSEAC on korvattu osioilla COEI-1-SACCHA ja COEI-1-NOSACC. Sen vuoksi on aiheellista poistaa viittaus osioon COEI-1-LESEAC delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 5.9 sarakkeesta 4 ja korvata se viittauksella osioihin COEI-1-SACCHA ja COEI-1-NOSACC. |
| --- | --- |

(37)

OIV:n kansainväliseen viininvalmistussäännöstöön sisältyvä osio COEI-1-LeSEAC on korvattu osioilla COEI-1-SACCHA ja COEI-1-NOSACC. Sen vuoksi on aiheellista poistaa viittaus osioon COEI-1-LESEAC delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 5.9 sarakkeesta 4 ja korvata se viittauksella osioihin COEI-1-SACCHA ja COEI-1-NOSACC.

| (38) | Päätöslauselmalla OIV-OENO 611–2019 täydennettiin OIV-osiota 2.1.3.2.3.2, joka koskee happamuuden vähentämistä maitohappobakteerien avulla. Tämä osio on merkityksellinen delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 9.2 kannalta, ja sen vuoksi viittaus tähän osioon olisi lisättävä mainitun rivin sarakkeeseen 3. |
| --- | --- |

(38)

Päätöslauselmalla OIV-OENO 611–2019 täydennettiin OIV-osiota 2.1.3.2.3.2, joka koskee happamuuden vähentämistä maitohappobakteerien avulla. Tämä osio on merkityksellinen delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan A osan taulukon 2 rivin 9.2 kannalta, ja sen vuoksi viittaus tähän osioon olisi lisättävä mainitun rivin sarakkeeseen 3.

| (39) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteen I lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan mukaan viinihapon käyttö happamuuden vähentämiseksi on tällä hetkellä sallittua ainoastaan tuotteille, jotka on saatu Elbling- ja Weißer Riesling -viiniköynnöslajikkeista ja jotka on valmistettu rypäleistä, jotka on korjattu seuraavilla A-viininviljelyvyöhykkeen pohjoisosassa sijaitsevilla viininviljelyalueilla: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz ja Moselle luxembourgeoise. Saksa ilmoitti komissiolle, että Elbling- ja Weißer Riesling -viiniköynnöslajikkeiden viljely on nyt sallittua Saksassa muilla A-viininviljelyvyöhykkeen viininviljelyalueilla. Kyseisessä kohdassa tarkoitettua alueiden luetteloa olisi sen vuoksi muutettava siten, että se kattaa kaikki Saksan A-viininviljelyvyöhykkeen alueet. |
| --- | --- |

(39)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteen I lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan mukaan viinihapon käyttö happamuuden vähentämiseksi on tällä hetkellä sallittua ainoastaan tuotteille, jotka on saatu Elbling- ja Weißer Riesling -viiniköynnöslajikkeista ja jotka on valmistettu rypäleistä, jotka on korjattu seuraavilla A-viininviljelyvyöhykkeen pohjoisosassa sijaitsevilla viininviljelyalueilla: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz ja Moselle luxembourgeoise. Saksa ilmoitti komissiolle, että Elbling- ja Weißer Riesling -viiniköynnöslajikkeiden viljely on nyt sallittua Saksassa muilla A-viininviljelyvyöhykkeen viininviljelyalueilla. Kyseisessä kohdassa tarkoitettua alueiden luetteloa olisi sen vuoksi muutettava siten, että se kattaa kaikki Saksan A-viininviljelyvyöhykkeen alueet.

| (40) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevassa B osassa määritellään rikkidioksidin enimmäispitoisuus viineissä. Kyseisen osan A kohdan 2 alakohdan c alakohdan neljännessätoista luetelmakohdassa tarkoitettujen viinien ”Côteaux de l’Ardèche”, ”Lot”, ”Corrèze”, ”Oc”, ”Thau” ja ”Allobrogie” nimet on muutettu. Lisäksi Slovenia on pyytänyt viinin ”vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” lisäämistä niiden viinien luetteloon, joissa rikkidioksidin enimmäispitoisuus saa olla 400 mg/l. Tämän viinin jäännössokeripitoisuus on erittäin korkea, minkä vuoksi se edellyttää korkeampia rikkidioksidipitoisuuksia säilyvyytensä varmistamiseksi. Sen vuoksi liitteessä I olevaa B osaa olisi muutettava. |
| --- | --- |

(40)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevassa B osassa määritellään rikkidioksidin enimmäispitoisuus viineissä. Kyseisen osan A kohdan 2 alakohdan c alakohdan neljännessätoista luetelmakohdassa tarkoitettujen viinien ”Côteaux de l’Ardèche”, ”Lot”, ”Corrèze”, ”Oc”, ”Thau” ja ”Allobrogie” nimet on muutettu. Lisäksi Slovenia on pyytänyt viinin ”vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” lisäämistä niiden viinien luetteloon, joissa rikkidioksidin enimmäispitoisuus saa olla 400 mg/l. Tämän viinin jäännössokeripitoisuus on erittäin korkea, minkä vuoksi se edellyttää korkeampia rikkidioksidipitoisuuksia säilyvyytensä varmistamiseksi. Sen vuoksi liitteessä I olevaa B osaa olisi muutettava.

| (41) | Espanja on pyytänyt muutoksia delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä III vahvistettuihin espanjalaisia väkeviä viinejä koskeviin säännöksiin, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 3 kohdassa tarkoitetun väkevien viinien määritelmän sekä suojatulla alkuperänimityksillä ”Condado de Huelva” ja ”Lebrija” varustettujen viinien eritelmien kanssa. Espanja on viinintuottajien pyynnöstä pyytänyt myös lisäämään lajikkeet Garnacha roja ja Mazuela delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteen III lisäyksessä 3 olevaan lajikeluetteloon. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä III olevia asianomaisia jaksoja ja lisäyksiä. |
| --- | --- |

(41)

Espanja on pyytänyt muutoksia delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä III vahvistettuihin espanjalaisia väkeviä viinejä koskeviin säännöksiin, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 3 kohdassa tarkoitetun väkevien viinien määritelmän sekä suojatulla alkuperänimityksillä ”Condado de Huelva” ja ”Lebrija” varustettujen viinien eritelmien kanssa. Espanja on viinintuottajien pyynnöstä pyytänyt myös lisäämään lajikkeet Garnacha roja ja Mazuela delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteen III lisäyksessä 3 olevaan lajikeluetteloon. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä III olevia asianomaisia jaksoja ja lisäyksiä.

| (42) | Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteen III lisäyksessä 1 olevassa B osassa luetellaan suojatulla alkuperämerkinnällä varustetut väkevät viinit, joiden valmistukseen kuuluu asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 3 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden lisääminen. Suojatulla alkuperänimityksellä ”Κουμανδαρία (Commandaria)” varustetun viinin eritelmiin tehtyjen muutosten johdosta Kypros on pyytänyt kyseisen viinin lisäämistä mainitun delegoidun asetuksen liitteen III lisäyksessä 1 olevan B osan 5 ja 6 kohtaan. Sen vuoksi näitä kohtia olisi muutettava. |
| --- | --- |

(42)

Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteen III lisäyksessä 1 olevassa B osassa luetellaan suojatulla alkuperämerkinnällä varustetut väkevät viinit, joiden valmistukseen kuuluu asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 3 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden lisääminen. Suojatulla alkuperänimityksellä ”Κουμανδαρία (Commandaria)” varustetun viinin eritelmiin tehtyjen muutosten johdosta Kypros on pyytänyt kyseisen viinin lisäämistä mainitun delegoidun asetuksen liitteen III lisäyksessä 1 olevan B osan 5 ja 6 kohtaan. Sen vuoksi näitä kohtia olisi muutettava.

| (43) | Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2019/934 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(43)

Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2019/934 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutokset delegoituun asetukseen (EU) 2019/934

Muutetaan delegoitu asetus (EU) 2019/934 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:

  ”2 artikla
  Viininviljelyalueet, joilta saatujen viinien kokonaisalkoholipitoisuus voi olla enintään 20 tilavuusprosenttia
  Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 1 kohdan toisen alakohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja viininviljelyalueita ovat kyseisen liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettuihin C I-, C II- ja C III -viininviljelyvyöhykkeisiin kuuluvat alueet sekä B-vyöhykkeeseen kuuluvat alueet, joilla voidaan tuottaa valkoviinejä, jotka on varustettu suojatuilla maantieteellisillä merkinnöillä ”Franche-Comté” ja ”Val de Loire”.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Viininviljelyalueet, joilta saatujen viinien kokonaisalkoholipitoisuus voi olla enintään 20 tilavuusprosenttia

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 1 kohdan toisen alakohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja viininviljelyalueita ovat kyseisen liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettuihin C I-, C II- ja C III -viininviljelyvyöhykkeisiin kuuluvat alueet sekä B-vyöhykkeeseen kuuluvat alueet, joilla voidaan tuottaa valkoviinejä, jotka on varustettu suojatuilla maantieteellisillä merkinnöillä ”Franche-Comté” ja ”Val de Loire”.”

| 2) | Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

| 3) | Muutetaan liite III tämän asetuksen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan liite III tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2021.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/934, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä viininviljelyalueiden, joilla alkoholipitoisuutta voi lisätä, rypäletuotteiden valmistukseen ja säilytykseen sovellettavien sallittujen viininvalmistusmenetelmien ja sovellettavien rajoitusten, sivutuotteiden vähimmäisalkoholipitoisuuden ja sivutuotteiden poistamisen sekä OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioiden julkaisemisen osalta (EUVL L 149, 7.6.2019, s. 1).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2018/273, annettu 11 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä viini-istutusten lupajärjestelmän, viinitilarekisterin, saateasiakirjojen ja todistusten, saapuvien ja lähtevien erien rekisterin, pakollisten ilmoitusten sekä tiedoksiantojen ja tiedoksiannettujen tietojen julkistamisen osalta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä asianomaisten tarkastusten ja seuraamusten osalta, komission asetusten (EY) N:o 555/2008, (EY) N:o 606/2009 ja (EY) N:o 607/2009 muuttamisesta sekä komission asetuksen (EY) N:o 436/2009 ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/560 kumoamisesta (EUVL L 58, 28.2.2018, s. 1).

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 606/2009, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2008 yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä rypäletuoteluokkien sekä viininvalmistusmenetelmien ja niiden rajoitusten osalta (EUVL L 193, 24.7.2009, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineista (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2470, annettu 20 päivänä joulukuuta 2017, unionin uuselintarvikeluettelon laatimisesta uuselintarvikkeista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/2283 mukaisesti (EUVL L 351, 30.12.2017, s. 72).

6

---

LIITE I

Muutetaan delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liite I seuraavasti:

| 1) | Muutetaan A osa seuraavasti:






  a) | Korvataan taulukot 1 ja 2 seuraavasti:

  Taulukko 1

  3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut sallitut viininvalmistuskäsittelyt | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Viininvalmistusmenetelmät | Käytön edellytykset ja raja-arvot  (1) | Viinialan tuotteiden luokat (4) |
| 1 | Ilmastus tai hapen lisääminen | OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.1.1 (2016) ja 3.5.5 (2016) vahvistetuin edellytyksin. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2 | Lämpökäsittelyt | OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 1.8 (1970), 2.2.4 (1988), 2.3.6 (1988), 2.3.9 (2005), 3.4.3 (1988), 3.4.3.1 (1990), 3.5.4 (1997) ja 3.5.10 (1982) vahvistetuin edellytyksin. | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2 a | Kylmäkäsittelyt | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan B jakson 1 kohdan c alakohdassa ja OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 1.14 (2005), 1.15 (2005), 2.1.12.4 (1998), 2.3.6 (1988), 3.1.2 (1979), 3.1.2.1 (1979), 3.3.4 (2004) ja 3.5.11.1 (2001) vahvistetuin edellytyksin. | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 3 | Sentrifugointi ja suodatus inertillä suodatuksen apuaineella tai ilman sitä | Inertit suodatuksen apuaineet niin kuin ne määritellään OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.1.11 (1970), 2.1.11.1 (1990), 3.2.2 (1989) ja 3.2.2.1 (1990). Niiden käyttö ei saa jättää epätoivottuja jäämiä käsiteltyyn tuotteeseen. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4 | Inertin tilan luominen | Ainoastaan tuotteen suojaamiseksi ilmalta käsittelyn ajaksi. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5 | Rikkidioksidin poistaminen fysikaalisilla menetelmillä | | Tuoreet rypäleet, 2, 10, 11, 12, 13 ja 14 |
| 6 | Ioninvaihtohartsit | Tämän liitteen lisäyksessä 3 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | Rypäleen on oltava tarkoitettu puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun valmistukseen. |
| 7 | Kuplittaminen | Ainoastaan argonin tai typen avulla. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8 | Flotaatio | Ainoastaan typen tai hiilidioksidin avulla tai hiilihapottamalla. Osiossa 2.1.14 (1999) esitetyin edellytyksin. | 10, 11 ja 12 |
| 9 | Allyyli-isotiosyanaatilla imeytetyt puhdasta parafiiniä olevat levyt | Ainoastaan, kun tarkoituksena on luoda steriili tila. Sallittu Italiassa ainoastaan, jos käyttö on kansallisen lainsäädännön mukaista ja käytettävien säiliöiden vetoisuus suurempi kuin 20 litraa. Allyyli-isotiosyanaatin käyttöön sovelletaan taulukossa 2 ”Viininvalmistuksessa sallitut yhdisteet” esitettyjä edellytyksiä ja raja-arvoja. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 10 | Elektrodialyysikäsittely | Ainoastaan, kun tarkoituksena on varmistaa viinikiven stabilointi. Tämän liitteen lisäyksessä 5 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 11 | Tammipuun palaset | Viininvalmistuksessa ja -vanhennuksessa, myös tuoreiden rypäleiden ja rypäleen puristemehujen alkoholikäymisessä. Tämän liitteen lisäyksessä 7 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 12 | Viinin alkoholipitoisuuden korjaaminen | Korjaaminen ainoastaan viinin avulla. Tämän liitteen lisäyksessä 8 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 13 | Kationinvaihto viinikiven stabiloimiseksi | OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 3.3.3 (2011) vahvistetuin edellytyksin. Lisäksi on noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1935/2004  (2) ja sen täytäntöönpanosta annettuja kansallisia säännöksiä. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 14 | Kalvoelektrodialyysi | Ainoastaan happamuuden lisäämiseksi tai vähentämiseksi. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan C ja D jaksossa sekä tämän asetuksen 11 artiklassa esitetyin edellytyksin ja raja-arvoin. Käytön on oltava asetuksen (EY) N:o 1935/2004 ja komission asetuksen (EU) N:o 10/2011  (3) sekä niiden soveltamiseksi annettujen kansallisten säännösten mukaista. OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) ja 3.1.2.4 (2012) vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 15 | Kationinvaihto happamuuden lisäämiseksi | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan C ja D jaksossa sekä tämän asetuksen 11 artiklassa esitetyin edellytyksin ja raja-arvoin. Käytön on oltava asetuksen (EY) N:o 1935/2004 ja sen soveltamiseksi annettujen kansallisten säännösten mukaista. OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.1.3.1.4 (2012) ja 3.1.1.5 (2012) vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 16 | Kaksi eri kalvokäsittelyä | Ainoastaan rypäleen puristemehujen sokeripitoisuuden vähentämiseksi. Tämän liitteen lisäyksessä 9 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | 10 |
| 17 | Kalvokontaktorit | Ainoastaan viiniin liuenneen kaasun käsittelemiseksi. Hiilidioksidin lisääminen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 4, 5, 6 ja 8 kohdassa määriteltyihin tuotteisiin on kielletty. Käytön on oltava asetuksen (EY) N:o 1935/2004 ja asetuksen (EU) N:o 10/2011 sekä niiden soveltamiseksi annettujen kansallisten säännösten mukaista. OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 3.5.17 (2013) vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 18 | Kalvotekniikka yhdistettynä aktiivihiilen käyttöön | Ainoastaan viinin liiallisen 4-etyylifenolin ja 4-etyyliguajakolin vähentämiseksi. Tämän liitteen lisäyksessä 10 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 19 | Zeoliittia Y-faujasiitti sisältävät suodatinlevyt | Ainoastaan haloanisolien adsorboimiseksi. OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 3.2.15 (2016) vahvistetuin edellytyksin. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 20 | Osittainen tiivistäminen | Rypäleen puristemehu: asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan B jakson 1 kohdan b alakohdassa ja OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.1.12 (1998), 2.1.12.1 (1993), 2.1.12.2 (2001), 2.1.12.3 (1998) ja 2.1.12.4 (1998) vahvistetuin edellytyksin.
  Viini: asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan B jakson 1 kohdan c alakohdassa ja OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 3.5.11 (2001) ja 3.5.11.1 (2001) vahvistetuin edellytyksin.
  Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ja 16 |
| 21 | Käsittely jaksottaisella korkeapaineprosessilla | OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 1.18 (2019) ja 2.1.26 (2019) vahvistetuin edellytyksin. | Tuoreet rypäleet, 10, 11, ja 12 |
| 22 | Käsittely jatkuvalla korkeapaineprosessilla | OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 2.2.10 (2020) vahvistetuin edellytyksin. | 10, 11 ja 12 |
| 23 | Murskattujen rypäleiden käsittely ultraäänellä niiden yhdisteiden erottamiseksi | OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 1.17 (2019) vahvistetuin edellytyksin. | Tuoreet rypäleet |
| 24 | Rypäleiden käsittely pulssitetuilla sähkökentillä | OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 2.1.27 (2020) vahvistetuin edellytyksin. | Tuoreet rypäleet |
| 25 | Rypäleen puristemehujen ja viinien käsittely adsorbenteilla styreenidivinyylibentseenihelmillä | OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.2.11 (2020) ja 3.4.22 (2020) vahvistetuin edellytyksin. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |

1)

Muutetaan A osa seuraavasti:

a)

Korvataan taulukot 1 ja 2 seuraavasti:

Taulukko 1

3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut sallitut viininvalmistuskäsittelyt

1

2

3

Viininvalmistusmenetelmät

Käytön edellytykset ja raja-arvot  (1)

Viinialan tuotteiden luokat (4)

1

Ilmastus tai hapen lisääminen

OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.1.1 (2016) ja 3.5.5 (2016) vahvistetuin edellytyksin.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2

Lämpökäsittelyt

OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 1.8 (1970), 2.2.4 (1988), 2.3.6 (1988), 2.3.9 (2005), 3.4.3 (1988), 3.4.3.1 (1990), 3.5.4 (1997) ja 3.5.10 (1982) vahvistetuin edellytyksin.

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2 a

Kylmäkäsittelyt

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan B jakson 1 kohdan c alakohdassa ja OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 1.14 (2005), 1.15 (2005), 2.1.12.4 (1998), 2.3.6 (1988), 3.1.2 (1979), 3.1.2.1 (1979), 3.3.4 (2004) ja 3.5.11.1 (2001) vahvistetuin edellytyksin.

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

3

Sentrifugointi ja suodatus inertillä suodatuksen apuaineella tai ilman sitä

Inertit suodatuksen apuaineet niin kuin ne määritellään OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.1.11 (1970), 2.1.11.1 (1990), 3.2.2 (1989) ja 3.2.2.1 (1990). Niiden käyttö ei saa jättää epätoivottuja jäämiä käsiteltyyn tuotteeseen.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4

Inertin tilan luominen

Ainoastaan tuotteen suojaamiseksi ilmalta käsittelyn ajaksi.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5

Rikkidioksidin poistaminen fysikaalisilla menetelmillä

Tuoreet rypäleet, 2, 10, 11, 12, 13 ja 14

6

Ioninvaihtohartsit

Tämän liitteen lisäyksessä 3 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

Rypäleen on oltava tarkoitettu puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun valmistukseen.

7

Kuplittaminen

Ainoastaan argonin tai typen avulla.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8

Flotaatio

Ainoastaan typen tai hiilidioksidin avulla tai hiilihapottamalla. Osiossa 2.1.14 (1999) esitetyin edellytyksin.

10, 11 ja 12

9

Allyyli-isotiosyanaatilla imeytetyt puhdasta parafiiniä olevat levyt

Ainoastaan, kun tarkoituksena on luoda steriili tila. Sallittu Italiassa ainoastaan, jos käyttö on kansallisen lainsäädännön mukaista ja käytettävien säiliöiden vetoisuus suurempi kuin 20 litraa. Allyyli-isotiosyanaatin käyttöön sovelletaan taulukossa 2 ”Viininvalmistuksessa sallitut yhdisteet” esitettyjä edellytyksiä ja raja-arvoja.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

10

Elektrodialyysikäsittely

Ainoastaan, kun tarkoituksena on varmistaa viinikiven stabilointi. Tämän liitteen lisäyksessä 5 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

11

Tammipuun palaset

Viininvalmistuksessa ja -vanhennuksessa, myös tuoreiden rypäleiden ja rypäleen puristemehujen alkoholikäymisessä. Tämän liitteen lisäyksessä 7 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

12

Viinin alkoholipitoisuuden korjaaminen

Korjaaminen ainoastaan viinin avulla. Tämän liitteen lisäyksessä 8 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

13

Kationinvaihto viinikiven stabiloimiseksi

OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 3.3.3 (2011) vahvistetuin edellytyksin. Lisäksi on noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1935/2004  (2) ja sen täytäntöönpanosta annettuja kansallisia säännöksiä. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

14

Kalvoelektrodialyysi

Ainoastaan happamuuden lisäämiseksi tai vähentämiseksi. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan C ja D jaksossa sekä tämän asetuksen 11 artiklassa esitetyin edellytyksin ja raja-arvoin. Käytön on oltava asetuksen (EY) N:o 1935/2004 ja komission asetuksen (EU) N:o 10/2011  (3) sekä niiden soveltamiseksi annettujen kansallisten säännösten mukaista. OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) ja 3.1.2.4 (2012) vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

15

Kationinvaihto happamuuden lisäämiseksi

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan C ja D jaksossa sekä tämän asetuksen 11 artiklassa esitetyin edellytyksin ja raja-arvoin. Käytön on oltava asetuksen (EY) N:o 1935/2004 ja sen soveltamiseksi annettujen kansallisten säännösten mukaista. OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.1.3.1.4 (2012) ja 3.1.1.5 (2012) vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

16

Kaksi eri kalvokäsittelyä

Ainoastaan rypäleen puristemehujen sokeripitoisuuden vähentämiseksi. Tämän liitteen lisäyksessä 9 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

10

17

Kalvokontaktorit

Ainoastaan viiniin liuenneen kaasun käsittelemiseksi. Hiilidioksidin lisääminen asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan 4, 5, 6 ja 8 kohdassa määriteltyihin tuotteisiin on kielletty. Käytön on oltava asetuksen (EY) N:o 1935/2004 ja asetuksen (EU) N:o 10/2011 sekä niiden soveltamiseksi annettujen kansallisten säännösten mukaista. OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 3.5.17 (2013) vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

18

Kalvotekniikka yhdistettynä aktiivihiilen käyttöön

Ainoastaan viinin liiallisen 4-etyylifenolin ja 4-etyyliguajakolin vähentämiseksi. Tämän liitteen lisäyksessä 10 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

19

Zeoliittia Y-faujasiitti sisältävät suodatinlevyt

Ainoastaan haloanisolien adsorboimiseksi. OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 3.2.15 (2016) vahvistetuin edellytyksin.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

20

Osittainen tiivistäminen

Rypäleen puristemehu: asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan B jakson 1 kohdan b alakohdassa ja OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.1.12 (1998), 2.1.12.1 (1993), 2.1.12.2 (2001), 2.1.12.3 (1998) ja 2.1.12.4 (1998) vahvistetuin edellytyksin.

Viini: asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan B jakson 1 kohdan c alakohdassa ja OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 3.5.11 (2001) ja 3.5.11.1 (2001) vahvistetuin edellytyksin.

Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 ja 16

21

Käsittely jaksottaisella korkeapaineprosessilla

OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 1.18 (2019) ja 2.1.26 (2019) vahvistetuin edellytyksin.

Tuoreet rypäleet, 10, 11, ja 12

22

Käsittely jatkuvalla korkeapaineprosessilla

OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 2.2.10 (2020) vahvistetuin edellytyksin.

10, 11 ja 12

23

Murskattujen rypäleiden käsittely ultraäänellä niiden yhdisteiden erottamiseksi

OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 1.17 (2019) vahvistetuin edellytyksin.

Tuoreet rypäleet

24

Rypäleiden käsittely pulssitetuilla sähkökentillä

OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osiossa 2.1.27 (2020) vahvistetuin edellytyksin.

Tuoreet rypäleet

25

Rypäleen puristemehujen ja viinien käsittely adsorbenteilla styreenidivinyylibentseenihelmillä

OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioissa 2.2.11 (2020) ja 3.4.22 (2020) vahvistetuin edellytyksin.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

Taulukko 2

3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut viininvalmistuksessa sallitut yhdisteet

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Aineet/aktiivisuus | E-koodi
  ja/tai
  CAS-numero | OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstö (5) | Asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu viittaus OIV:n viininvalmistussäännöstöön | Lisäaine | Valmistuksen apuaine / valmistuksen apuaineena käytettävä aine (6) | Käytön edellytykset ja raja-arvot (7) | Viinialan tuotteiden luokat (8) |
| 1 | Happamuudensäätöaineet |
| 1,1 | Viinihappo (L(+)-) | E 334 / CAS-numero 87-69-4 | Osiot 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-LTARAC | x | | Edellytykset ja raja-arvot esitetään asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan C ja D jaksossa sekä tämän asetuksen 11 artiklassa. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Viinihappoa (L(+)-) koskevat vaatimukset esitetään tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 2 kohdassa. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.2 | Omenahappo (DL-, L-) | E 296 / - | Osiot 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACIMAL | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.3 | Maitohappo | E 270 / - | Osiot 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACILAC | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.4 | Kalium-L(+)-tartraatti | E 336 ii / CAS-numero 921-53-9 | Osiot 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTTAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.5 | Kaliumbikarbonaatti | E 501 ii / CAS-numero 298-14-6 | Osiot 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTBIC | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.6 | Kalsiumkarbonaatti | E 170 / CAS-numero 471-34-1 | Osiot 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-CALCAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| | | | | | | | | |
| 1.8 | Kalsiumsulfaatti | E 516 / - | Osio 2.1.3.1.1.1 (2017) | | x | | Edellytykset ja raja-arvot esitetty liitteessä III olevan A jakson 2 kohdan b alakohdassa. Enimmäiskäyttömäärä: 2 g/l | 3 |
| 1.9 | Kaliumkarbonaatti | E 501 i | Osiot 2.1.3.2.5 (2017), 3.1.2.2 (1979) | | | x | Edellytykset ja raja-arvot esitetään asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan C ja D jaksossa sekä tämän asetuksen 11 artiklassa. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
  Sitruunahappo: Ainoastaan OIV-osioiden 3.1.1 (1979) ja 3.1.1.1 (2001) tavoitetta a sovelletaan. Enimmäismäärä markkinoille saatetussa käsitellyssä viinissä: 1 g/l. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 1.10 | Sitruunahappo | E 330 | Osiot 3.1.1 (1979), 3.1.1.1 (2001) | COEI-1-CITACI | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 1.11 | Viinihiivat | - / - | Osiot 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x  (6) | 10, 11 ja 12 |
| 1.12 | Maitohappobakteerit | - / - | Osiot 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x  (6) | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2 | Säilöntäaineet ja hapettumisenestoaineet |
| 2.1 | Rikkidioksidi | E 220 / CAS-numero 7446-09-5 | Osiot 1.12 (2004), 2.1.2 (1987),
  3.4.4 (2003) | COEI-1-SOUDIO | x | | Liitteessä I olevassa B osassa esitetyt raja-arvot (enimmäismäärä markkinoille saatetussa tuotteessa). | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.2 | Kaliumvetysulfiitti | E 228 / CAS-numero 7773-03-7 | Osiot 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTBIS | x | | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.3 | Kaliumdisulfiitti | E 224 / CAS-numero 16731-55-8 | Osiot 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTANH | x | | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.4 | Kaliumsorbaatti | E 202 | Osio 3.4.5 (1988) | COEI-1-POTSOR | x | | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 2.5 | Lysotsyymi | E 1105 | Osiot 2.2.6 (1997), 3.4.12 (1997) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.6 | L-askorbiinihappo | E 300 | Osiot 1.11 (2001), 2.2.7 (2001), 3.4.7 (2001) | COEI-1-ASCACI | x | | Enimmäismäärä markkinoille saatetussa käsitellyssä viinissä: 250 mg/l. Enintään 250 mg/l käsittelyä kohden. | Tuoreet rypäleet, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 2.7 | Dimetyylidikarbonaatti (DMDC) | E 242 / CAS-numero 4525-33-1 | Osio 3.4.13 (2001) | COEI-1-DICDIM | x | | Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 3 | Adsorbentit |
| 3.1 | Viininvalmistuskäyttöön tarkoitettu hiili | | Osiot 2.1.9 (2002), 3.5.9 (1970) | COEI-1-CHARBO | | x | Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | Valkoviinit, 2, 10 ja 14 |
| 3.2 | Selektiiviset kasvikuidut | | Osio 3.4.20 (2017) | COEI-1-FIBVEG | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 4 | Alkoholikäymisen ja malolaktisen käymisen aktivaattorit |
| 4.1 | Mikrokiteinen selluloosa | E 460 i / CAS-numero 9004-34-6 | Osiot 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-CELMIC | | x | Noudatettava asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteessä vahvistettuja vaatimuksia. | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4.2 | Diammoniumvetyfosfaatti | E 342 / CAS-numero 7783-28-0 | Osio 4.1.7 (1995) | COEI-1-PHODIA | | x | Ainoastaan alkoholikäymiseen. Käyttörajat: 1 g/l (suoloina ilmaistuna) (9) tai kuohuviinien toisen alkoholikäymisen yhteydessä 0,3 g/l. | Tuoreet rypäleet, 2, 10, 11, 12, luokkien 4, 5, 6 ja 7 tuotteiden toinen alkoholikäyminen. |
| 4.3 | Ammoniumsulfaatti | E 517 / CAS-numero 7783-20-2 | Osio 4.1.7 (1995) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4 | Ammoniumbisulfiitti | - / CAS-numero 10192-30-0 | | COEI-1-AMMHYD | | x | Ainoastaan alkoholikäymiseen. Käyttörajat: 0,2 g/l (suoloina ilmaistuna) ja 2.1, 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyt rajat. | Tuoreet rypäleet, 2, 10, 11 ja 12 |
| 4.5 | Tiamiinihydrokloridi | - / CAS-numero 67-03-8 | Osiot 2.3.3 (1976), 4.1.7 (1995) | COEI-1-THIAMIN | | x | Ainoastaan alkoholikäymiseen.
  Käyttöraja kaikissa käsittelyissä 0,6 mg/l (tiamiinina ilmaistuna). | Tuoreet rypäleet, 2, 10, 11, 12, luokkien 4, 5, 6 ja 7 tuotteiden toinen alkoholikäyminen. |
| 4.6 | Hiiva-autolysaatit | - / - | Osiot 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-AUTLYS | | x  (6) | | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4.7 | Hiivasolut | - / - | Osiot 4.3.2 (1988), 3.4.21 (2015) | COEI-1-YEHULL | | x  (6) | | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4.8 | Inaktivoitu hiiva | - / - | Osiot 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-INAYEA | | x  (6) | | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 4.9 | Taatun määrän glutationia sisältävä inaktivoitu hiiva | - / - | Osio 2.2.9 (2017) | COEI-1-LEVGLU | | x  (6) | Ainoastaan alkoholikäymiseen. | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5 | Kirkastusaineet |
| 5.1 | Syötävä gelatiini | - / CAS-numero 9000-70-8 | Osiot 2.1.6 (1997), 3.2.1 (2011) | COEI-1-GELATI | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.2 | Vehnävalkuainen | | Osiot 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.3 | Hernevalkuainen | | Osiot 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.4 | Perunavalkuainen | | Osiot 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.5 | Kalaliima | | Osio 3.2.1 (2011) | COEI-1-COLPOI | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 5.6 | Kaseiini | - / CAS-numero 9005-43-0 | Osio 2.1.16 (2004) | COEI-1-CASEIN | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.7 | Kaliumkaseinaatit | - / CAS-numero 68131-54-4 | Osiot 2.1.15 (2004), 3.2.1 (2011) | COEI-1-POTCAS | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.8 | Muna-albumiini | - / CAS-numero 9006-59-1 | Osio 3.2.1 (2011) | COEI-1-OEUALB | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 5.9 | Bentoniitti | - / - | Osiot 2.1.8 (1970), 3.3.5 (1970) | COEI-1-BENTON | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.10 | Hyytelömäinen piidioksidigeeli tai -liuos | E 551 / - | Osiot 2.1.10 (1991), 3.2.1 (2011), 3.2.4 (1991) | COEI-1-DIOSIL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.11 | Kaoliini | - / CAS-numero 1332-58-7 | Osio 3.2.1 (2011) | COEI-1-KAOLIN | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 5.12 | Tanniinit | | Osiot 2.1.7 (2019), 2.1.17 (2004), 3.2.6 (2019), 3.2.7 (2004), 4.1.8 (1981), 4.3.2 (1981) | COEI-1-TANINS | | x | | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.13 | Aspergillus niger- tai Agaricus bisporus -sienestä saatava kitosaani | - / CAS-numero 9012-76-4 | Osiot 2.1.22 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.12 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.14 | Aspergillus niger -sienestä peräisin oleva kitiiniglukaani | Kitiini: CAS-numero 1398-61-4; glukaani: CAS-numero 9041-22-9. | Osiot 2.1.23 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.13 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.15 | Hiivaproteiiniuutteet | - / - | Osiot 2.1.24 (2011), 3.2.14 (2011), 3.2.1 (2011) | COEI-1-EPLEV | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.16 | Polyvinyylipolypyrrolidoni | E 1202 / CAS-numero 25249-54-1 | Osio 3.4.9 (1987) | COEI-1-PVPP | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 5.17 | Kalsiumalginaatti | E 404 / CAS-numero 9005-35-0 | Osio 4.1.8 (1981) | COEI-1-ALGIAC | | x | Ainoastaan kaikkien sellaisten kuohuviinien ja helmeilevien viinien tuotannossa, jotka on käytetty pullossa ja joista sakka on erotettu juoksuttamalla. | 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 |
| 5.18 | Kaliumalginaatti | E 402 / CAS-numero 9005-36-1 | Osio 4.1.8 (1981) | COEI-1-POTALG | | x | Ainoastaan kaikkien sellaisten kuohuviinien ja helmeilevien viinien tuotannossa, jotka on käytetty pullossa ja joista sakka on erotettu juoksuttamalla. | 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 |
| 6 | Stabilisaattorit |
| 6.1 | Kaliumvetytartraatti | E 336 i / CAS-numero 868-14-4 | Osio 3.3.4 (2004) | COEI-1-POTBIT | | x | Ainoastaan viinihapon suolojen saostumisen edistämiseksi. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.2 | Kalsiumtartraatti | - / - | Osio 3.3.12 (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.3 | Sitruunahappo | E 330 | Osiot 3.3.1 (1970), 3.3.8 (1970) | COEI-1-CITACI | x | | Enimmäismäärä markkinoille saatetussa käsitellyssä viinissä: 1 g/l. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.4 | Tanniinit | - / - | Osiot 2.1.7 (2019), 3.2.6 (2019), 3.3.1 (1970) | COEI-1-TANINS | | | | Tuoreet rypäleet, sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 6.5 | Kaliumferrosyanidi | E 536 / - | Osiot 3.3.1 (1970), 3.3.10 (1970) | COEI-1-POTFER | | x | Tämän liitteen lisäyksessä 4 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.6 | Kalsiumfytaatti | - / CAS-numero 3615-82-5 | Osio 3.3.1 (1970) | COEI-1-CALPHY | | x | Käyttö ainoastaan punaviineissä, enintään 8 g/hl.
  Tämän liitteen lisäyksessä 4 vahvistetuin edellytyksin. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.7 | Metaviinihappo | E 353 / - | Osio 3.3.7 (1970) | COEI-1-METACI | x | | | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.8 | Arabikumi | E 414 / CAS-numero 9000-01-5 | Osio 3.3.6 (1972) | COEI-1-GOMARA | x | | Quantum satis -periaatteen mukaisesti. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.9 | Viinihappo DL– tai sen neutraali kaliumsuola | - / CAS-numero 133-37-9 | Osiot 2.1.21 (2008), 3.4.15 (2008) | COEI-1-DLTART | | x | Ainoastaan ylimääräisen kalsiumin saostamiseen.
  Tämän liitteen lisäyksessä 4 vahvistetuin edellytyksin. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.10 | Hiivan mannoproteiinit | - / - | Osio 3.3.13 (2005) | COEI-1-MANPRO | x | | | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.11 | Karboksimetyyliselluloosa | E466 / - | Osio 3.3.14 (2020) | COEI-1-CMC | x | | Ainoastaan viinikiven stabiloinnin varmistamiseksi. | Valko- ja roseeviinit, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 |
| 6.12 | Polyvinyyli-imidatsolin ja polyvinyylipyrrolidonin kopolymeerit (PVI/PVP) | - / CAS-numero 87865-40-5 | Osiot 2.1.20 (2014), 3.4.14 (2014) | COEI-1-PVIPVP | | x | Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 6,13 | Kaliumpolyaspartaatti | E 456 / CAS-numero 64723-18-8 | Osio 3.3.15 (2016) | COEI-1-POTPOL | x | | Ainoastaan viinikiven stabiloimiseksi. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 6.14 | Fumaarihappo | E 297 / CAS-numero 110-17-8 | Osiot 3.4.2 (2021), 3.4.23 (2021) | | x | | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 7 | Entsyymit (10) |
| 7.1 | Ureaasi | EC 3.5.1.5 | Osio 3.4.11 (1995) | COEI-1-UREASE
  COEI-1-PRENZY | | x | Ainoastaan viinin ureapitoisuuden vähentämiseksi.
  Tämän liitteen lisäyksessä 6 vahvistetuin edellytyksin. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 7.2 | Pektiinilyaasit | EC 4.2.2.10 | Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPLY
  COEI-1-PRENZY | | x | Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa. | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.3 | Pektiinimetyyliesteraasi | EC 3.1.1.11 | Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPME
  COEI-1-PRENZY | | x | Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa. | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.4 | Polygalakturonaasi | EC 3.2.1.15 | Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPGA
  COEI-1-PRENZY | | x | Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa. | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.5 | Hemisellulaasi | EC 3.2.1.78 | Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTGHE
  COEI-1-PRENZY | | x | Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa. | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.6 | Sellulaasi | EC 3.2.1.4 | Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTCEL
  COEI-1-PRENZY | | x | Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa. | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.7 | Beetaglukanaasi | EC 3.2.1.58 | Osio 3.2.10 (2004) | COEI-1-BGLUCA
  COEI-1-PRENZY | | x | Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 7.8 | Glykosidaasi | EC 3.2.1.20 | Osiot 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013) | COEI-1-PRENZY | | x | Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.9 | Arabinanaasi | EC 3.2.1.99 | Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTARA
  COEI-1-PRENZY | | x | Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa. | Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.10 | Beetaglukanaasi (β1–3, β1–6) | EC 3.2.1.6 | Osio 3.5.7 (2013) | COEI-1-ACTGLU
  COEI-1-PRENZY | | x | Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 7.11 | Glukosidaasi | EC 3.2.1.21 | Osiot 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013) | COEI-1-GLYCOS
  COEI-1-PRENZY | | x | Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 7.12 | Aspergillopepsiini I | EC 3.4.23.18 | Osiot 2.2.12 (2021), 3.3.16 (2021) | COEI-1-PROTEA
  COEI-1-PRENZY | | x | Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8 | Kaasut ja pakkauskaasut (11) |
| 8.1 | Argon | E 938 / CAS-numero 7440-37-1 | Osiot 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002) | COEI-1-ARGON | x  (11) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8.2 | Typpi | E 941 / CAS-numero 7727-37-9 | Osiot 2.1.14 (1999), 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002) | COEI-1-AZOTE | x (11) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8.3 | Hiilidioksidi | E 290 / CAS-numero 124-38-9 | Osiot 1.7 (1970); 2.1.14 (1999); 2.2.3 (1970); 2.2.5 (1970); 2.3.9 (2005); 4.1.10 (2002) | COEI-1-DIOCAR | x (11) | x | Hiilihapottomilla viineillä hiilidioksidin enimmäismäärä markkinoille saatetussa käsitellyssä tuotteessa on 3 g/l, ja hiilidioksidin liukenemisesta aiheutuvan ylipaineen on oltava 20 °C:n lämpötilassa alle 1 baari. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 8.4 | Kaasumainen happi | E 948 / CAS-numero 17778-80-2 | Osiot 2.1.1 (2016), 3.3.5 (2016) | COEI-1-OXYGEN | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 9 | Käyteaineet |
| 9.1 | Viinihiivat | - / - | Osiot 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016), 4.1.8 (1981) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x (6) | | Tuoreet rypäleet, 2, 10, 11, 12, 13, luokkien 4, 5, 6 ja 7 tuotteiden toinen alkoholikäyminen. |
| 9.2 | Maitohappobakteerit | - / - | Osiot 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x (6) | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 10 | Vikojen korjaaminen |
| 10.1 | Kuparisulfaatti, pentahydraatti | - / CAS-numero 7758-99-8 | Osio 3.5.8 (1989) | COEI-1-CUISUL | | x | Käyttöraja 1 g/hl, jos käsitellyn tuotteen kuparipitoisuus ei ole yli 1 mg/l, lukuun ottamatta tuoreesta käymättömästä tai vähän käyneestä rypäleen puristemehusta valmistettuja väkeviä viinejä, joiden kuparipitoisuus saa olla enintään 2 mg/l. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 10.2 | Kuparisitraatti | - / CAS-numero 866-82-0 | Osio 3.5.14 (2008) | COEI-1-CUICIT | | x | Käyttöraja 1 g/hl, jos käsitellyn tuotteen kuparipitoisuus ei ole yli 1 mg/l, lukuun ottamatta tuoreesta käymättömästä tai vähän käyneestä rypäleen puristemehusta valmistettuja väkeviä viinejä, joiden kuparipitoisuus saa olla enintään 2 mg/l. | Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 10.3 | Aspergillus niger- tai Agaricus bisporus -sienestä saatava kitosaani | - / CAS-numero 9012-76-4 | Osio 3.4.16 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 10.4 | Aspergillus niger -sienestä peräisin oleva kitiiniglukaani | Kitiini: CAS-numero 1398-61-4; glukaani: CAS-numero 9041-22-9. | Osio 3.4.17 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 10.5 | Inaktivoitu hiiva | - / - | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |
| 11 | Muut menetelmät |
| 11.1 | Aleppo-mäntypihka | - / - | | | x | | Tämän liitteen lisäyksessä 2 vahvistetuin edellytyksin. | 2, 10 ja 11 |
| 11.2 | Tuore sakka | -/- | | | | x (6) | Ainoastaan kuivissa viineissä. Terve ja laimentamaton tuore sakka sisältää kuivan viinin äskettäisestä viiniyttämisestä saatuja hiivoja. Enintään 5 % käsitellyn tuotteen tilavuudesta. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16 |
| 11.3 | Sokerikulööri | E 150 a–d / - | Osio 4.3 (2007) | COEI-1-CARAMEL | x | | Värin parantamiseen niin kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä I olevassa 2 kohdassa. | 3 |
| 11.4 | Allyyli-isotiosyanaatti | - / 57-06-7 | | | | x | Ainoastaan puhdasta parafiiniä olevien levyjen kyllästämiseen. Ks. taulukko 1.
  Viinissä ei saa olla allyyli-isotiosyanaatin jäämiä. | Ainoastaan sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetulle osittain käyneelle rypäleen puristemehulle ja viinille. |
| 11.5 | Inaktivoitu hiiva | - / - | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16 |

1

2

3

4

5

6

7

8

Aineet/aktiivisuus

E-koodi

ja/tai

CAS-numero

OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstö (5)

Asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu viittaus OIV:n viininvalmistussäännöstöön

Lisäaine

Valmistuksen apuaine / valmistuksen apuaineena käytettävä aine (6)

Käytön edellytykset ja raja-arvot (7)

Viinialan tuotteiden luokat (8)

1

Happamuudensäätöaineet

1,1

Viinihappo (L(+)-)

E 334 / CAS-numero 87-69-4

Osiot 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-LTARAC

x

Edellytykset ja raja-arvot esitetään asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan C ja D jaksossa sekä tämän asetuksen 11 artiklassa. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Viinihappoa (L(+)-) koskevat vaatimukset esitetään tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 2 kohdassa.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.2

Omenahappo (DL-, L-)

E 296 / -

Osiot 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACIMAL

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.3

Maitohappo

E 270 / -

Osiot 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACILAC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.4

Kalium-L(+)-tartraatti

E 336 ii / CAS-numero 921-53-9

Osiot 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTTAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.5

Kaliumbikarbonaatti

E 501 ii / CAS-numero 298-14-6

Osiot 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTBIC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.6

Kalsiumkarbonaatti

E 170 / CAS-numero 471-34-1

Osiot 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-CALCAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.8

Kalsiumsulfaatti

E 516 / -

Osio 2.1.3.1.1.1 (2017)

x

Edellytykset ja raja-arvot esitetty liitteessä III olevan A jakson 2 kohdan b alakohdassa. Enimmäiskäyttömäärä: 2 g/l

3

1.9

Kaliumkarbonaatti

E 501 i

Osiot 2.1.3.2.5 (2017), 3.1.2.2 (1979)

x

Edellytykset ja raja-arvot esitetään asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VIII olevan I osan C ja D jaksossa sekä tämän asetuksen 11 artiklassa. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

Sitruunahappo: Ainoastaan OIV-osioiden 3.1.1 (1979) ja 3.1.1.1 (2001) tavoitetta a sovelletaan. Enimmäismäärä markkinoille saatetussa käsitellyssä viinissä: 1 g/l.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

1.10

Sitruunahappo

E 330

Osiot 3.1.1 (1979), 3.1.1.1 (2001)

COEI-1-CITACI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

1.11

Viinihiivat

- / -

Osiot 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x  (6)

10, 11 ja 12

1.12

Maitohappobakteerit

- / -

Osiot 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x  (6)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2

Säilöntäaineet ja hapettumisenestoaineet

2.1

Rikkidioksidi

E 220 / CAS-numero 7446-09-5

Osiot 1.12 (2004), 2.1.2 (1987),

3.4.4 (2003)

COEI-1-SOUDIO

x

Liitteessä I olevassa B osassa esitetyt raja-arvot (enimmäismäärä markkinoille saatetussa tuotteessa).

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.2

Kaliumvetysulfiitti

E 228 / CAS-numero 7773-03-7

Osiot 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTBIS

x

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.3

Kaliumdisulfiitti

E 224 / CAS-numero 16731-55-8

Osiot 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTANH

x

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.4

Kaliumsorbaatti

E 202

Osio 3.4.5 (1988)

COEI-1-POTSOR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

2.5

Lysotsyymi

E 1105

Osiot 2.2.6 (1997), 3.4.12 (1997)

COEI-1-LYSOZY

x

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.6

L-askorbiinihappo

E 300

Osiot 1.11 (2001), 2.2.7 (2001), 3.4.7 (2001)

COEI-1-ASCACI

x

Enimmäismäärä markkinoille saatetussa käsitellyssä viinissä: 250 mg/l. Enintään 250 mg/l käsittelyä kohden.

Tuoreet rypäleet, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

2.7

Dimetyylidikarbonaatti (DMDC)

E 242 / CAS-numero 4525-33-1

Osio 3.4.13 (2001)

COEI-1-DICDIM

x

Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

3

Adsorbentit

3.1

Viininvalmistuskäyttöön tarkoitettu hiili

Osiot 2.1.9 (2002), 3.5.9 (1970)

COEI-1-CHARBO

x

Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

Valkoviinit, 2, 10 ja 14

3.2

Selektiiviset kasvikuidut

Osio 3.4.20 (2017)

COEI-1-FIBVEG

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

4

Alkoholikäymisen ja malolaktisen käymisen aktivaattorit

4.1

Mikrokiteinen selluloosa

E 460 i / CAS-numero 9004-34-6

Osiot 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-CELMIC

x

Noudatettava asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteessä vahvistettuja vaatimuksia.

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4.2

Diammoniumvetyfosfaatti

E 342 / CAS-numero 7783-28-0

Osio 4.1.7 (1995)

COEI-1-PHODIA

x

Ainoastaan alkoholikäymiseen. Käyttörajat: 1 g/l (suoloina ilmaistuna) (9) tai kuohuviinien toisen alkoholikäymisen yhteydessä 0,3 g/l.

Tuoreet rypäleet, 2, 10, 11, 12, luokkien 4, 5, 6 ja 7 tuotteiden toinen alkoholikäyminen.

4.3

Ammoniumsulfaatti

E 517 / CAS-numero 7783-20-2

Osio 4.1.7 (1995)

COEI-1AMMSUL

x

4.4

Ammoniumbisulfiitti

- / CAS-numero 10192-30-0

COEI-1-AMMHYD

x

Ainoastaan alkoholikäymiseen. Käyttörajat: 0,2 g/l (suoloina ilmaistuna) ja 2.1, 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyt rajat.

Tuoreet rypäleet, 2, 10, 11 ja 12

4.5

Tiamiinihydrokloridi

- / CAS-numero 67-03-8

Osiot 2.3.3 (1976), 4.1.7 (1995)

COEI-1-THIAMIN

x

Ainoastaan alkoholikäymiseen.

Käyttöraja kaikissa käsittelyissä 0,6 mg/l (tiamiinina ilmaistuna).

Tuoreet rypäleet, 2, 10, 11, 12, luokkien 4, 5, 6 ja 7 tuotteiden toinen alkoholikäyminen.

4.6

Hiiva-autolysaatit

- / -

Osiot 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-AUTLYS

x  (6)

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4.7

Hiivasolut

- / -

Osiot 4.3.2 (1988), 3.4.21 (2015)

COEI-1-YEHULL

x  (6)

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4.8

Inaktivoitu hiiva

- / -

Osiot 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-INAYEA

x  (6)

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

4.9

Taatun määrän glutationia sisältävä inaktivoitu hiiva

- / -

Osio 2.2.9 (2017)

COEI-1-LEVGLU

x  (6)

Ainoastaan alkoholikäymiseen.

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5

Kirkastusaineet

5.1

Syötävä gelatiini

- / CAS-numero 9000-70-8

Osiot 2.1.6 (1997), 3.2.1 (2011)

COEI-1-GELATI

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.2

Vehnävalkuainen

Osiot 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.3

Hernevalkuainen

Osiot 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.4

Perunavalkuainen

Osiot 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.5

Kalaliima

Osio 3.2.1 (2011)

COEI-1-COLPOI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

5.6

Kaseiini

- / CAS-numero 9005-43-0

Osio 2.1.16 (2004)

COEI-1-CASEIN

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.7

Kaliumkaseinaatit

- / CAS-numero 68131-54-4

Osiot 2.1.15 (2004), 3.2.1 (2011)

COEI-1-POTCAS

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.8

Muna-albumiini

- / CAS-numero 9006-59-1

Osio 3.2.1 (2011)

COEI-1-OEUALB

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

5.9

Bentoniitti

- / -

Osiot 2.1.8 (1970), 3.3.5 (1970)

COEI-1-BENTON

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.10

Hyytelömäinen piidioksidigeeli tai -liuos

E 551 / -

Osiot 2.1.10 (1991), 3.2.1 (2011), 3.2.4 (1991)

COEI-1-DIOSIL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.11

Kaoliini

- / CAS-numero 1332-58-7

Osio 3.2.1 (2011)

COEI-1-KAOLIN

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

5.12

Tanniinit

Osiot 2.1.7 (2019), 2.1.17 (2004), 3.2.6 (2019), 3.2.7 (2004), 4.1.8 (1981), 4.3.2 (1981)

COEI-1-TANINS

x

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.13

Aspergillus niger- tai Agaricus bisporus -sienestä saatava kitosaani

- / CAS-numero 9012-76-4

Osiot 2.1.22 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.12 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.14

Aspergillus niger -sienestä peräisin oleva kitiiniglukaani

Kitiini: CAS-numero 1398-61-4; glukaani: CAS-numero 9041-22-9.

Osiot 2.1.23 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.13 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.15

Hiivaproteiiniuutteet

- / -

Osiot 2.1.24 (2011), 3.2.14 (2011), 3.2.1 (2011)

COEI-1-EPLEV

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.16

Polyvinyylipolypyrrolidoni

E 1202 / CAS-numero 25249-54-1

Osio 3.4.9 (1987)

COEI-1-PVPP

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

5.17

Kalsiumalginaatti

E 404 / CAS-numero 9005-35-0

Osio 4.1.8 (1981)

COEI-1-ALGIAC

x

Ainoastaan kaikkien sellaisten kuohuviinien ja helmeilevien viinien tuotannossa, jotka on käytetty pullossa ja joista sakka on erotettu juoksuttamalla.

4, 5, 6, 7, 8 ja 9

5.18

Kaliumalginaatti

E 402 / CAS-numero 9005-36-1

Osio 4.1.8 (1981)

COEI-1-POTALG

x

Ainoastaan kaikkien sellaisten kuohuviinien ja helmeilevien viinien tuotannossa, jotka on käytetty pullossa ja joista sakka on erotettu juoksuttamalla.

4, 5, 6, 7, 8 ja 9

6

Stabilisaattorit

6.1

Kaliumvetytartraatti

E 336 i / CAS-numero 868-14-4

Osio 3.3.4 (2004)

COEI-1-POTBIT

x

Ainoastaan viinihapon suolojen saostumisen edistämiseksi.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.2

Kalsiumtartraatti

- / -

Osio 3.3.12 (1997)

COEI-1-CALTAR

x

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.3

Sitruunahappo

E 330

Osiot 3.3.1 (1970), 3.3.8 (1970)

COEI-1-CITACI

x

Enimmäismäärä markkinoille saatetussa käsitellyssä viinissä: 1 g/l.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.4

Tanniinit

- / -

Osiot 2.1.7 (2019), 3.2.6 (2019), 3.3.1 (1970)

COEI-1-TANINS

Tuoreet rypäleet, sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

6.5

Kaliumferrosyanidi

E 536 / -

Osiot 3.3.1 (1970), 3.3.10 (1970)

COEI-1-POTFER

x

Tämän liitteen lisäyksessä 4 vahvistetuin edellytyksin. Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.6

Kalsiumfytaatti

- / CAS-numero 3615-82-5

Osio 3.3.1 (1970)

COEI-1-CALPHY

x

Käyttö ainoastaan punaviineissä, enintään 8 g/hl.

Tämän liitteen lisäyksessä 4 vahvistetuin edellytyksin.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.7

Metaviinihappo

E 353 / -

Osio 3.3.7 (1970)

COEI-1-METACI

x

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.8

Arabikumi

E 414 / CAS-numero 9000-01-5

Osio 3.3.6 (1972)

COEI-1-GOMARA

x

Quantum satis -periaatteen mukaisesti.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.9

Viinihappo DL– tai sen neutraali kaliumsuola

- / CAS-numero 133-37-9

Osiot 2.1.21 (2008), 3.4.15 (2008)

COEI-1-DLTART

x

Ainoastaan ylimääräisen kalsiumin saostamiseen.

Tämän liitteen lisäyksessä 4 vahvistetuin edellytyksin.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.10

Hiivan mannoproteiinit

- / -

Osio 3.3.13 (2005)

COEI-1-MANPRO

x

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.11

Karboksimetyyliselluloosa

E466 / -

Osio 3.3.14 (2020)

COEI-1-CMC

x

Ainoastaan viinikiven stabiloinnin varmistamiseksi.

Valko- ja roseeviinit, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9

6.12

Polyvinyyli-imidatsolin ja polyvinyylipyrrolidonin kopolymeerit (PVI/PVP)

- / CAS-numero 87865-40-5

Osiot 2.1.20 (2014), 3.4.14 (2014)

COEI-1-PVIPVP

x

Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

6,13

Kaliumpolyaspartaatti

E 456 / CAS-numero 64723-18-8

Osio 3.3.15 (2016)

COEI-1-POTPOL

x

Ainoastaan viinikiven stabiloimiseksi.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

6.14

Fumaarihappo

E 297 / CAS-numero 110-17-8

Osiot 3.4.2 (2021), 3.4.23 (2021)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

7

Entsyymit (10)

7.1

Ureaasi

EC 3.5.1.5

Osio 3.4.11 (1995)

COEI-1-UREASE

COEI-1-PRENZY

x

Ainoastaan viinin ureapitoisuuden vähentämiseksi.

Tämän liitteen lisäyksessä 6 vahvistetuin edellytyksin.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

7.2

Pektiinilyaasit

EC 4.2.2.10

Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPLY

COEI-1-PRENZY

x

Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa.

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.3

Pektiinimetyyliesteraasi

EC 3.1.1.11

Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPME

COEI-1-PRENZY

x

Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa.

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.4

Polygalakturonaasi

EC 3.2.1.15

Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPGA

COEI-1-PRENZY

x

Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa.

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.5

Hemisellulaasi

EC 3.2.1.78

Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTGHE

COEI-1-PRENZY

x

Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa.

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.6

Sellulaasi

EC 3.2.1.4

Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTCEL

COEI-1-PRENZY

x

Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa.

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.7

Beetaglukanaasi

EC 3.2.1.58

Osio 3.2.10 (2004)

COEI-1-BGLUCA

COEI-1-PRENZY

x

Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

7.8

Glykosidaasi

EC 3.2.1.20

Osiot 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013)

COEI-1-PRENZY

x

Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.9

Arabinanaasi

EC 3.2.1.99

Osiot 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTARA

COEI-1-PRENZY

x

Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa.

Tuoreet rypäleet, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.10

Beetaglukanaasi (β1–3, β1–6)

EC 3.2.1.6

Osio 3.5.7 (2013)

COEI-1-ACTGLU

COEI-1-PRENZY

x

Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

7.11

Glukosidaasi

EC 3.2.1.21

Osiot 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013)

COEI-1-GLYCOS

COEI-1-PRENZY

x

Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

7.12

Aspergillopepsiini I

EC 3.4.23.18

Osiot 2.2.12 (2021), 3.3.16 (2021)

COEI-1-PROTEA

COEI-1-PRENZY

x

Sallittu viininvalmistuksessa ainoastaan maseroinnissa, kirkastamisessa, stabiloinnissa, suodatuksessa sekä rypäleen aromiaineiden esiaineiden vapauttamisessa.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8

Kaasut ja pakkauskaasut (11)

8.1

Argon

E 938 / CAS-numero 7440-37-1

Osiot 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002)

COEI-1-ARGON

x  (11)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8.2

Typpi

E 941 / CAS-numero 7727-37-9

Osiot 2.1.14 (1999), 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002)

COEI-1-AZOTE

x (11)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8.3

Hiilidioksidi

E 290 / CAS-numero 124-38-9

Osiot 1.7 (1970); 2.1.14 (1999); 2.2.3 (1970); 2.2.5 (1970); 2.3.9 (2005); 4.1.10 (2002)

COEI-1-DIOCAR

x (11)

x

Hiilihapottomilla viineillä hiilidioksidin enimmäismäärä markkinoille saatetussa käsitellyssä tuotteessa on 3 g/l, ja hiilidioksidin liukenemisesta aiheutuvan ylipaineen on oltava 20 °C:n lämpötilassa alle 1 baari.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

8.4

Kaasumainen happi

E 948 / CAS-numero 17778-80-2

Osiot 2.1.1 (2016), 3.3.5 (2016)

COEI-1-OXYGEN

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

9

Käyteaineet

9.1

Viinihiivat

- / -

Osiot 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016), 4.1.8 (1981)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x (6)

Tuoreet rypäleet, 2, 10, 11, 12, 13, luokkien 4, 5, 6 ja 7 tuotteiden toinen alkoholikäyminen.

9.2

Maitohappobakteerit

- / -

Osiot 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x (6)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

10

Vikojen korjaaminen

10.1

Kuparisulfaatti, pentahydraatti

- / CAS-numero 7758-99-8

Osio 3.5.8 (1989)

COEI-1-CUISUL

x

Käyttöraja 1 g/hl, jos käsitellyn tuotteen kuparipitoisuus ei ole yli 1 mg/l, lukuun ottamatta tuoreesta käymättömästä tai vähän käyneestä rypäleen puristemehusta valmistettuja väkeviä viinejä, joiden kuparipitoisuus saa olla enintään 2 mg/l.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

10.2

Kuparisitraatti

- / CAS-numero 866-82-0

Osio 3.5.14 (2008)

COEI-1-CUICIT

x

Käyttöraja 1 g/hl, jos käsitellyn tuotteen kuparipitoisuus ei ole yli 1 mg/l, lukuun ottamatta tuoreesta käymättömästä tai vähän käyneestä rypäleen puristemehusta valmistettuja väkeviä viinejä, joiden kuparipitoisuus saa olla enintään 2 mg/l.

Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu osittain käynyt rypäleen puristemehu, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

10.3

Aspergillus niger- tai Agaricus bisporus -sienestä saatava kitosaani

- / CAS-numero 9012-76-4

Osio 3.4.16 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

10.4

Aspergillus niger -sienestä peräisin oleva kitiiniglukaani

Kitiini: CAS-numero 1398-61-4; glukaani: CAS-numero 9041-22-9.

Osio 3.4.17 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

10.5

Inaktivoitu hiiva

- / -

COEI-1-INAYEA

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

11

Muut menetelmät

11.1

Aleppo-mäntypihka

- / -

x

Tämän liitteen lisäyksessä 2 vahvistetuin edellytyksin.

2, 10 ja 11

11.2

Tuore sakka

-/-

x (6)

Ainoastaan kuivissa viineissä. Terve ja laimentamaton tuore sakka sisältää kuivan viinin äskettäisestä viiniyttämisestä saatuja hiivoja. Enintään 5 % käsitellyn tuotteen tilavuudesta.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 ja 16

11.3

Sokerikulööri

E 150 a–d / -

Osio 4.3 (2007)

COEI-1-CARAMEL

x

Värin parantamiseen niin kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä I olevassa 2 kohdassa.

3

11.4

Allyyli-isotiosyanaatti

- / 57-06-7

x

Ainoastaan puhdasta parafiiniä olevien levyjen kyllästämiseen. Ks. taulukko 1.

Viinissä ei saa olla allyyli-isotiosyanaatin jäämiä.

Ainoastaan sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetulle osittain käyneelle rypäleen puristemehulle ja viinille.

11.5

Inaktivoitu hiiva

- / -

COEI-1-INAYEA

x (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 ja 16

| b) | Korvataan lisäyksessä 1 oleva 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Tämän liitteen taulukon 2 rivillä 1.1 tarkoitettu viinihapon käyttö happamuuden vähentämiseksi on sallittu ainoastaan tuotteille, | jotka saadaan Elbling- ja Riesling-viiniköynnöslajikkeista ja |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan lisäyksessä 1 oleva 1 kohta seuraavasti:

”1.

jotka saadaan Elbling- ja Riesling-viiniköynnöslajikkeista ja

| | jotka on valmistettu rypäleistä, jotka on korjattu Saksassa A-viininviljelyvyöhykkeellä.” |
| --- | --- |

jotka on valmistettu rypäleistä, jotka on korjattu Saksassa A-viininviljelyvyöhykkeellä.”

| c) | Poistetaan lisäyksestä 5 virke ”Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla”. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan lisäyksestä 5 virke ”Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla”.

| d) | Poistetaan lisäyksestä 7 virke ”Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla”. |
| --- | --- |

d)

Poistetaan lisäyksestä 7 virke ”Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla”.

| e) | Poistetaan lisäyksestä 8 virke ”Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla”. |
| --- | --- |

e)

Poistetaan lisäyksestä 8 virke ”Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla”.

| f) | Poistetaan lisäyksestä 10 virke ”Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla”. |
| --- | --- |

f)

Poistetaan lisäyksestä 10 virke ”Käsittely on kirjattava asetuksen (EU) N:o 1308/2013 147 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla”.

| 2) | Muutetaan B osan A jakson 2 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan e alakohdan neljästoista luetelmakohta seuraavasti:






  ”– | seuraavissa suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetuissa valkoviineissä silloin kun niiden kokonaisalkoholipitoisuus on suurempi kuin 15 tilavuusprosenttia ja sokeripitoisuus suurempi kuin 45 g/l:






  — | Franche-Comté, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan B osan A jakson 2 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan e alakohdan neljästoista luetelmakohta seuraavasti:

”–

seuraavissa suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetuissa valkoviineissä silloin kun niiden kokonaisalkoholipitoisuus on suurempi kuin 15 tilavuusprosenttia ja sokeripitoisuus suurempi kuin 45 g/l:

—

Franche-Comté,

| — | Coteaux de l’Auxois, |
| --- | --- |

—

Coteaux de l’Auxois,

| — | Saône-et-Loire, |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire,

| — | Ardèche, |
| --- | --- |

—

Ardèche,

| — | Collines rhodaniennes, |
| --- | --- |

—

Collines rhodaniennes,

| — | Comté Tolosan, |
| --- | --- |

—

Comté Tolosan,

| — | Côtes de Gascogne, |
| --- | --- |

—

Côtes de Gascogne,

| — | Gers, |
| --- | --- |

—

Gers,

| — | Côtes du Lot, |
| --- | --- |

—

Côtes du Lot,

| — | Côtes du Tarn, |
| --- | --- |

—

Côtes du Tarn,

| — | Vins de la Corrèze, |
| --- | --- |

—

Vins de la Corrèze,

| — | Ile de Beauté, |
| --- | --- |

—

Ile de Beauté,

| — | Pays d’Oc, |
| --- | --- |

—

Pays d’Oc,

| — | Côtes de Thau, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thau,

| — | Val de Loire, |
| --- | --- |

—

Val de Loire,

| — | Méditerranée, |
| --- | --- |

—

Méditerranée,

| — | Comtés rhodaniens, |
| --- | --- |

—

Comtés rhodaniens,

| — | Côtes de Thongue, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thongue,

| — | Côte Vermeille, |
| --- | --- |

—

Côte Vermeille,

| — | Agenais, |
| --- | --- |

—

Agenais,

| — | Landes, |
| --- | --- |

—

Landes,

| — | Vins des Allobroges, |
| --- | --- |

—

Vins des Allobroges,

| — | Var,”. |
| --- | --- |

—

Var,”.

| b) | Korvataan e alakohdan kymmenes luetelmakohta seuraavasti:






  ”– | Sloveniasta peräisin olevissa viineissä, joilla on oikeus suojattuun alkuperänimitykseen ja joita kuvataan maininnalla ”vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor”, ”vrhunsko vino ZGP – ledeno vino”, ”vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor” tai ”vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)”,”. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan e alakohdan kymmenes luetelmakohta seuraavasti:

”–

Sloveniasta peräisin olevissa viineissä, joilla on oikeus suojattuun alkuperänimitykseen ja joita kuvataan maininnalla ”vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor”, ”vrhunsko vino ZGP – ledeno vino”, ”vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor” tai ”vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)”,”.

---

(1)  OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioidenjälkeinen sulkeissa oleva vuosiluku viittaa siihen osion versioon, jonka unioni on hyväksynyt sallituksi viininvalmistusmenetelmäksi edellyttäen, että käyttöön sovelletaan tässä taulukossa esitettyjä edellytyksiä ja raja-arvoja.

(2)  Elintarvikkeen kanssa kosketukseen joutuvista materiaaleista ja tarvikkeista ja direktiivien 80/590/ETY ja 89/109/ETY kumoamisesta 27 päivänä lokakuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1935/2004 (EUVL L 338, 13.11.2004, s. 4).

(3)  Komission asetus (EU) N:o 10/2011, annettu 14 päivänä tammikuuta 2011, elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista materiaaleista ja tarvikkeista (EUVL L 12, 15.1.2011, s. 1).

(4)  Jollei soveltamisalaan kuulu kaikki asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevassa II osassa vahvistetut viinialan tuotteiden luokat.

(5)  OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioidenjälkeinen sulkeissa oleva vuosiluku viittaa siihen osion versioon, jonka unioni on hyväksynyt sallituksi viininvalmistusmenetelmäksi edellyttäen, että käyttöön sovelletaan tässä taulukossa esitettyjä edellytyksiä ja raja-arvoja.

(6)  Elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 20 artiklan d alakohdassa tarkoitettu valmistuksen apuaine (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18).

(7)  Viininvalmistuksessa sallittujen yhdisteiden käytössä on noudatettava sarakkeessa 3 tarkoitettujen OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioiden sisältämiä määräyksiä, jollei tässä sarakkeessa esitetä muita sovellettavia edellytyksiä tai raja-arvoja.

(8)  Jollei soveltamisalaan kuulu kaikki asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevassa II osassa vahvistetut viinialan tuotteiden luokat.

(9)  Riveillä 4.2, 4.3 ja 4.4 esitettyjä ammoniumsuoloja voidaan käyttää myös yhdistelminä siten, että kokonaispitoisuuden raja on 1 g/l tai kuohuviinien toisen alkoholikäymisen yhteydessä 0,3 g/l. Rivillä 4.4 esitetyn ammoniumsuolan pitoisuus ei kuitenkaan saa ylittää samalla rivillä esitettyä raja-arvoa.

(10)  Ks. myös tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohta.

(11)  Kun kyseistä ainetta käytetään elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä I olevassa 20 kohdassa tarkoitettuna lisäaineena (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16).”

---

LIITE II

Muutetaan delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liite III seuraavasti:

| 1) | Korvataan A jakson 4 kohdan a alakohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | espanjalaisen viinin, jota kuvataan perinteisellä maininnalla ”vino generoso de licor”, osalta tiivistetty rypäleen puristemehu, tiivistetty rypäleen puristemehu, joka on saatu suoraan kuumentamalla ja joka vastaa tätä toimenpidettä lukuun ottamatta tiivistetyn rypäleen puristemehun määritelmää, puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu tai kuivuneista rypäleistä valmistettu rypäleen puristemehu, johon on lisätty viinistä tislattua neutraalia alkoholia käymisen estämiseksi, jos kyseisen viinin kokonaisalkoholipitoisuuden lisäys tilavuusprosentteina on enintään 8 tilavuusprosenttia,”. |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan A jakson 4 kohdan a alakohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:

”—

espanjalaisen viinin, jota kuvataan perinteisellä maininnalla ”vino generoso de licor”, osalta tiivistetty rypäleen puristemehu, tiivistetty rypäleen puristemehu, joka on saatu suoraan kuumentamalla ja joka vastaa tätä toimenpidettä lukuun ottamatta tiivistetyn rypäleen puristemehun määritelmää, puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu tai kuivuneista rypäleistä valmistettu rypäleen puristemehu, johon on lisätty viinistä tislattua neutraalia alkoholia käymisen estämiseksi, jos kyseisen viinin kokonaisalkoholipitoisuuden lisäys tilavuusprosentteina on enintään 8 tilavuusprosenttia,”.

| 2) | Korvataan B jakson 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Suojatulla alkuperänimityksellä Condado de Huelva, Málaga tai Jerez-Xérés-Sherry varustettujen väkevien viinien osalta Pedro Ximénez -viiniköynnöslajikkeen kuivuneista rypäleistä valmistettu rypäleen puristemehu, johon on lisätty viinistä tislattua neutraalia alkoholia käymisen estämiseksi, voi kuitenkin olla peräisin Montilla-Morilesin alueelta.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan B jakson 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Suojatulla alkuperänimityksellä Condado de Huelva, Málaga tai Jerez-Xérés-Sherry varustettujen väkevien viinien osalta Pedro Ximénez -viiniköynnöslajikkeen kuivuneista rypäleistä valmistettu rypäleen puristemehu, johon on lisätty viinistä tislattua neutraalia alkoholia käymisen estämiseksi, voi kuitenkin olla peräisin Montilla-Morilesin alueelta.”

| 3) | Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:






  a) | Korvataan A jaksossa Espanjaa koskeva taulukko seuraavasti:






  ”Suojatulla alkuperämerkinnällä varustetut väkevät viinit | Unionin tai jäsenvaltion lainsäädännössä vahvistettu tuotteen kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Alicante | Moscatel de Alicante |
| | Vino dulce |
| Cariñena | Vino dulce |
| Condado de Huelva | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| | Mistela |
| | Vino dulce |
| Empordà | Mistela |
| | Moscatel |
| Jerez-Xérès-Sherry | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Lebrija | |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Priorato | Vino dulce |
| Tarragona | Vino dulce |
| Valencia | Moscatel de Valencia |
| | Vino dulce”. |

3)

Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:

a)

Korvataan A jaksossa Espanjaa koskeva taulukko seuraavasti:

”Suojatulla alkuperämerkinnällä varustetut väkevät viinit

Unionin tai jäsenvaltion lainsäädännössä vahvistettu tuotteen kuvaus

Alicante

Moscatel de Alicante

Vino dulce

Cariñena

Vino dulce

Condado de Huelva

Pedro Ximénez

Moscatel

Mistela

Vino dulce

Empordà

Mistela

Moscatel

Jerez-Xérès-Sherry

Pedro Ximénez

Moscatel

Lebrija

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Pedro Ximénez

Moscatel

Priorato

Vino dulce

Tarragona

Vino dulce

Valencia

Moscatel de Valencia

Vino dulce”.

| b) | Muutetaan B jakso seuraavasti:






  i) | Korvataan 4 kohdassa Espanjaa koskeva taulukko seuraavasti:






  ”Suojatulla alkuperämerkinnällä varustetut väkevät viinit | Unionin tai jäsenvaltion lainsäädännössä vahvistettu tuotteen kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Condado de Huelva | |
| Jerez-Xérès-Sherry | Vino generoso de licor |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Vino generoso de licor”. |

b)

Muutetaan B jakso seuraavasti:

i)

Korvataan 4 kohdassa Espanjaa koskeva taulukko seuraavasti:

”Suojatulla alkuperämerkinnällä varustetut väkevät viinit

Unionin tai jäsenvaltion lainsäädännössä vahvistettu tuotteen kuvaus

Condado de Huelva

Jerez-Xérès-Sherry

Vino generoso de licor

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Vino generoso de licor”.

| ii) | Lisätään 5 kohtaan tekstin ”ITALIA Marsala” jälkeen teksti seuraavasti:

  ”KYPROS
  Κουμανδαρία (Commandaria).” |
| --- | --- |

ii)

Lisätään 5 kohtaan tekstin ”ITALIA Marsala” jälkeen teksti seuraavasti:

”KYPROS

Κουμανδαρία (Commandaria).”

| iii) | Lisätään 6 kohtaan tekstin ”ITALIA Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani” jälkeen teksti seuraavasti:

  ”KYPROS
  Κουμανδαρία (Commandaria).” |
| --- | --- |

iii)

Lisätään 6 kohtaan tekstin ”ITALIA Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani” jälkeen teksti seuraavasti:

”KYPROS

Κουμανδαρία (Commandaria).”

| 4) | Korvataan lisäyksessä 3 oleva luettelo lajikkeista seuraavasti:

  ”Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisies – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscateles – Garnacha – Garnacha roja – Mazuela.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan lisäyksessä 3 oleva luettelo lajikkeista seuraavasti:

”Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisies – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscateles – Garnacha – Garnacha roja – Mazuela.”

---

| 19.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 12/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 12/30

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/69,

annettu 12 päivänä tammikuuta 2022,

erään aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (”Heumilch” / ”Haymilk” / ”Latte fieno” / ”Lait de foin” / ”Leche de heno” (APT))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Itävallan esittämän pyynnön, joka koski komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 2016/304 (2) nojalla rekisteröidyn aidon perinteisen tuotteen ”Heumilch” / ”Haymilk” / ”Latte fieno” / ”Lait de foin” / ”Leche de heno” eritelmän muutoksen hyväksymistä. Tarkistuksella muutetaan nimitys ”Heumilch” / ”Haymilk” / ”Latte fieno” / ”Lait de foin” / ”Leche de heno” muotoon ”Heumilch” / ”Haymilk” / ”Latte fieno” / ”Lait de foin” / ”Leche de heno” / ”Seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Itävallan esittämän pyynnön, joka koski komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 2016/304 (2) nojalla rekisteröidyn aidon perinteisen tuotteen ”Heumilch” / ”Haymilk” / ”Latte fieno” / ”Lait de foin” / ”Leche de heno” eritelmän muutoksen hyväksymistä. Tarkistuksella muutetaan nimitys ”Heumilch” / ”Haymilk” / ”Latte fieno” / ”Lait de foin” / ”Leche de heno” muotoon ”Heumilch” / ”Haymilk” / ”Latte fieno” / ”Lait de foin” / ”Leche de heno” / ”Seneno mleko”.

| (2) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3).

| (3) | Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Heumilch” / ”Haymilk” / ”Latte fieno” / ”Lait de foin” / ”Leche de heno” (APT) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä tammikuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/304, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2016, nimityksen kirjaamisesta aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (APT)) (EUVL L 58, 4.3.2016, s. 28).

2

(3)  
  EUVL C 392, 28.9.2021, s. 8.

3

---

| 19.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 12/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 12/31

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/70,

annettu 12 päivänä tammikuuta 2022,

erään aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (”Schaf-Heumilch” / ”Sheep’s Haymilk” / ”Latte fieno di pecora” / ”Lait de foin de brebis” / ”Leche de heno de oveja” (APT))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Itävallan esittämän pyynnön, joka koski komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/486 (2) nojalla rekisteröidyn aidon perinteisen tuotteen ”Schaf-Heumilch” / ”Sheep’s Haymilk” / ”Latte fieno di pecora” / ”Lait de foin de brebis” / ”Leche de heno de oveja” eritelmän muutoksen hyväksymistä. Muutokseen sisältyy nimityksen ”Schaf-Heumilch” / ”Sheep’s Haymilk” / ”Latte fieno di pecora” / ”Lait de foin de brebis” / ”Leche de heno de oveja” muuttaminen muotoon ”Schaf-Heumilch” / ”Sheep’s Haymilk” / ”Latte fieno di pecora” / ”Lait de foin de brebis” / ”Leche de heno de oveja” / ”Ovčje seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Itävallan esittämän pyynnön, joka koski komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/486 (2) nojalla rekisteröidyn aidon perinteisen tuotteen ”Schaf-Heumilch” / ”Sheep’s Haymilk” / ”Latte fieno di pecora” / ”Lait de foin de brebis” / ”Leche de heno de oveja” eritelmän muutoksen hyväksymistä. Muutokseen sisältyy nimityksen ”Schaf-Heumilch” / ”Sheep’s Haymilk” / ”Latte fieno di pecora” / ”Lait de foin de brebis” / ”Leche de heno de oveja” muuttaminen muotoon ”Schaf-Heumilch” / ”Sheep’s Haymilk” / ”Latte fieno di pecora” / ”Lait de foin de brebis” / ”Leche de heno de oveja” / ”Ovčje seneno mleko”.

| (2) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3).

| (3) | Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Schaf-Heumilch” / ”Sheep’s Haymilk” / ”Latte fieno di pecora” / ”Lait de foin de brebis” / ”Leche de heno de oveja” (APT) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä tammikuuta 2022

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/486, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, nimityksen kirjaamisesta aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin ”Schaf-Heumilch” / ”Sheep's Haymilk” / ”Latte fieno di pecora” / ”Lait de foin de brebis” / ”Leche de heno de oveja” (APT) (EUVL L 84, 26.3.2019, s. 1).

2

(3)  
  EUVL C 392, 28.9.2021, s. 13.

3

---

| 19.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 12/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 12/33

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/71,

annettu 12 päivänä tammikuuta 2022,

erään aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (”Ziegen-Heumilch” / ”Goat’s Haymilk” / ”Latte fieno di capra” / ”Lait de foin de chèvre” / ”Leche de heno de cabra” (APT))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Itävallan esittämän pyynnön, joka koski komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/487 (2) nojalla rekisteröidyn aidon perinteisen tuotteen ”Ziegen-Heumilch” / ”Goat’s Haymilk” / ”Latte fieno di capra” / ”Lait de foin de chèvre” / ”Leche de heno de cabra” eritelmän muutoksen hyväksymistä. Muutokseen sisältyy nimityksen ”Ziegen-Heumilch” / ”Goat’s Haymilk” / ”Latte fieno di capra” / ”Lait de foin de chèvre” / ”Leche de heno de cabra” muuttaminen muotoon ”Ziegen-Heumilch” / ”Goat’s Haymilk” / ”Latte fieno di capra” / ”Lait de foin de chèvre” / ”Leche de heno de cabra” / ”Kozje seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Itävallan esittämän pyynnön, joka koski komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/487 (2) nojalla rekisteröidyn aidon perinteisen tuotteen ”Ziegen-Heumilch” / ”Goat’s Haymilk” / ”Latte fieno di capra” / ”Lait de foin de chèvre” / ”Leche de heno de cabra” eritelmän muutoksen hyväksymistä. Muutokseen sisältyy nimityksen ”Ziegen-Heumilch” / ”Goat’s Haymilk” / ”Latte fieno di capra” / ”Lait de foin de chèvre” / ”Leche de heno de cabra” muuttaminen muotoon ”Ziegen-Heumilch” / ”Goat’s Haymilk” / ”Latte fieno di capra” / ”Lait de foin de chèvre” / ”Leche de heno de cabra” / ”Kozje seneno mleko”.

| (2) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3).

| (3) | Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Ziegen-Heumilch” / ”Goat’s Haymilk” / ”Latte fieno di capra” / ”Lait de foin de chèvre” / ”Leche de heno de cabra” (APT) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä tammikuuta 2022.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/487, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, nimityksen kirjaamisesta aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin ”Ziegen-Heumilch” / ”Goat’s Haymilk” / ”Latte fieno di capra” / ”Lait de foin de chèvre” / ”Leche de heno de cabra” (APT) (EUVL L 84, 26.3.2019, s. 3).

2

(3)  
  EUVL C 396, 30.9.2021, s. 22.

3

---

| 19.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 12/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 12/34

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/72,

annettu 18 päivänä tammikuuta 2022,

lopullisten tasoitustullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2011 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 15 artiklan ja 24 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Vireillepano

Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 21 päivänä joulukuuta 2020 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien valokaapelien tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn perusasetuksen 10 artiklan nojalla. Se julkaisi menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 21 päivänä joulukuuta 2020 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien valokaapelien tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn perusasetuksen 10 artiklan nojalla. Se julkaisi menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2

Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (2) | Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Europacable, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt valituksen unionin tuottajien puolesta. Valituksen tekijän osuus valokaapelien kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä tuesta ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun Europacable, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt valituksen unionin tuottajien puolesta. Valituksen tekijän osuus valokaapelien kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä tuesta ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten.

| (3) | Ennen tukien vastaisen tutkimuksen vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Kiinan viranomaisille (3) vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan valituksen ja kutsui Kiinan viranomaiset neuvotteluihin. Kiinan viranomaisten kanssa järjestettiin kuuleminen 16 päivänä joulukuuta 2020. Molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun ei kuitenkaan päästy. |
| --- | --- |

(3)

Ennen tukien vastaisen tutkimuksen vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti Kiinan viranomaisille (3) vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan valituksen ja kutsui Kiinan viranomaiset neuvotteluihin. Kiinan viranomaisten kanssa järjestettiin kuuleminen 16 päivänä joulukuuta 2020. Molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun ei kuitenkaan päästy.

3

| (4) | Komissio pani 24 päivänä syyskuuta 2020 vireille erillisen polkumyynnin vastaisen tutkimuksen (4), joka koski Kiinasta peräisin olevaa samaa tuotetta, jäljempänä ’erillinen polkumyynnin vastainen tutkimus’. Vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat analyysit, jotka tehtiin tässä tukien vastaisessa ja erillisessä polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa ovat soveltuvin osin täysin samat, koska unionin tuotannonalan määritelmä, otokseen valitut unionin tuottajat, tarkastelujakso ja tutkimusajanjakso ovat samat molemmissa tutkimuksissa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pani 24 päivänä syyskuuta 2020 vireille erillisen polkumyynnin vastaisen tutkimuksen (4), joka koski Kiinasta peräisin olevaa samaa tuotetta, jäljempänä ’erillinen polkumyynnin vastainen tutkimus’. Vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat analyysit, jotka tehtiin tässä tukien vastaisessa ja erillisessä polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa ovat soveltuvin osin täysin samat, koska unionin tuotannonalan määritelmä, otokseen valitut unionin tuottajat, tarkastelujakso ja tutkimusajanjakso ovat samat molemmissa tutkimuksissa.

4

1.2   Vireillepanoa koskevat huomautukset

Vireillepanoa koskevat huomautukset

| (5) | Komissio sai vireillepanoa koskevia huomautuksia Kiinan viranomaisilta, alaa edustavalta Kiinan kauppakamarilta, jäljempänä ’CCCME’, yhdeltä tuojalta (Connect Com) ja valituksen tekijältä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio sai vireillepanoa koskevia huomautuksia Kiinan viranomaisilta, alaa edustavalta Kiinan kauppakamarilta, jäljempänä ’CCCME’, yhdeltä tuojalta (Connect Com) ja valituksen tekijältä.

| (6) | Kiinan viranomaiset väittivät, että tutkimusta ei pitäisi panna vireille, koska valituksessa ei esitetty tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen, jäljempänä ’WTO:n sopimus’, 11 artiklan 2 ja 3 kohdan ja perusasetuksen 10 artiklan 2 kohdan vaatimukset täyttävää näyttöä. Kiinan viranomaisten mukaan valituksessa ei esitetty riittävää näyttöä tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavista tuista tai vahingosta eikä tuetun tuonnin ja vahingon välisestä syy-yhteydestä. Vastauksena tähän Kiinan viranomaisten väitteeseen valituksen tekijä totesi, että valitus sisälsi tiedot, jotka olivat kohtuullisesti sen saatavilla, ja että valituksessa esitetään varsin runsaasti näyttöä, joka osoittaa tuen ja vahingon esiintymisen ja niiden välisen syy-yhteyden. Kiinan viranomaiset toistivat, että valitukseen ei sisältynyt riittävästi vaatimukset täyttävää näyttöä, ja riippumatta siitä, mitkä tiedot saattavat olla kohtuullisesti valituksen tekijän saatavilla, valituksessa on aina esitettävä riittävä näyttö tuen esiintymisestä ja luonteesta, merkittävästä vahingosta ja syy-yhteydestä. |
| --- | --- |

(6)

Kiinan viranomaiset väittivät, että tutkimusta ei pitäisi panna vireille, koska valituksessa ei esitetty tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen, jäljempänä ’WTO:n sopimus’, 11 artiklan 2 ja 3 kohdan ja perusasetuksen 10 artiklan 2 kohdan vaatimukset täyttävää näyttöä. Kiinan viranomaisten mukaan valituksessa ei esitetty riittävää näyttöä tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavista tuista tai vahingosta eikä tuetun tuonnin ja vahingon välisestä syy-yhteydestä. Vastauksena tähän Kiinan viranomaisten väitteeseen valituksen tekijä totesi, että valitus sisälsi tiedot, jotka olivat kohtuullisesti sen saatavilla, ja että valituksessa esitetään varsin runsaasti näyttöä, joka osoittaa tuen ja vahingon esiintymisen ja niiden välisen syy-yhteyden. Kiinan viranomaiset toistivat, että valitukseen ei sisältynyt riittävästi vaatimukset täyttävää näyttöä, ja riippumatta siitä, mitkä tiedot saattavat olla kohtuullisesti valituksen tekijän saatavilla, valituksessa on aina esitettävä riittävä näyttö tuen esiintymisestä ja luonteesta, merkittävästä vahingosta ja syy-yhteydestä.

| (7) | Komissio hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteen. Valituksessa esitetty näyttö käsitti tiedot, jotka olivat kohtuudella valituksen tekijän saatavilla kyseisessä vaiheessa. Kuten osoitetaan näytön riittävyyttä koskevassa muistiossa, joka sisältää komission arvion kaikesta komission käytettävissä olevasta näytöstä Kiinan osalta ja jonka perusteella komissio pani tutkimuksen vireille, vireillepanovaiheessa oli riittävä näyttö siitä, että väitetyt tuet mahdollistivat tasoitustullin käyttöönoton esiintymisensä, määränsä ja luonteensa perusteella. Valituksessa esitettiin myös riittävästi näyttöä siitä, että tuettu tuonti aiheutti unionin tuotannonalalle vahinkoa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteen. Valituksessa esitetty näyttö käsitti tiedot, jotka olivat kohtuudella valituksen tekijän saatavilla kyseisessä vaiheessa. Kuten osoitetaan näytön riittävyyttä koskevassa muistiossa, joka sisältää komission arvion kaikesta komission käytettävissä olevasta näytöstä Kiinan osalta ja jonka perusteella komissio pani tutkimuksen vireille, vireillepanovaiheessa oli riittävä näyttö siitä, että väitetyt tuet mahdollistivat tasoitustullin käyttöönoton esiintymisensä, määränsä ja luonteensa perusteella. Valituksessa esitettiin myös riittävästi näyttöä siitä, että tuettu tuonti aiheutti unionin tuotannonalalle vahinkoa.

| (8) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei voinut käyttää käytettävissä olevia tietoja korvatakseen valituksessa esitetyn näytön puutetta. Komissio huomauttaa, että Kiinan viranomaiset ymmärsivät väärin, mitä komissio teki vireillepanovaiheessa. Kuten 7 kappaleessa todetaan, valitukseen sisältyi perusasetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävä näyttö tutkimuksen vireillepanoa varten. Valitukseen ei loogisesti olisi voinut sisältyä kaikkia tarvittavia tietoja, joita pyydettiin Kiinan viranomaisilta, koska se on osa yksityiskohtaista arviointia, jonka komissio tekee tutkimuksen aikana. Lisäksi komissio tarkasteli valitusta ottaen huomioon kaikki käytettävissään olevat tiedot väitetyistä tuista, mukaan lukien aiempi käytäntö. Tämä ei tarkoita sitä, että komissio soveltaa käytettävissä olevia tietoja, vaan sitä, että komissio käyttää kaikkia käytettävissä olevia tietoja vahvistaakseen valituksessa esitetyt väitteet. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(8)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei voinut käyttää käytettävissä olevia tietoja korvatakseen valituksessa esitetyn näytön puutetta. Komissio huomauttaa, että Kiinan viranomaiset ymmärsivät väärin, mitä komissio teki vireillepanovaiheessa. Kuten 7 kappaleessa todetaan, valitukseen sisältyi perusasetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävä näyttö tutkimuksen vireillepanoa varten. Valitukseen ei loogisesti olisi voinut sisältyä kaikkia tarvittavia tietoja, joita pyydettiin Kiinan viranomaisilta, koska se on osa yksityiskohtaista arviointia, jonka komissio tekee tutkimuksen aikana. Lisäksi komissio tarkasteli valitusta ottaen huomioon kaikki käytettävissään olevat tiedot väitetyistä tuista, mukaan lukien aiempi käytäntö. Tämä ei tarkoita sitä, että komissio soveltaa käytettävissä olevia tietoja, vaan sitä, että komissio käyttää kaikkia käytettävissä olevia tietoja vahvistaakseen valituksessa esitetyt väitteet. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (9) | Vireillepanoa edeltävissä kuulemisissa ja vireillepanon jälkeen esittämissään huomautuksissa Kiinan viranomaiset väittivät erityisesti, että valituksen tekijä käytti valikoivasti Kiinan lakeja ja tulkitsi väärin niiden yhteyden valokaapelien tuotannonalaan ja että poliittiset asiakirjat, kuten Kiinan huipputeknologiatuotteiden luettelo, Broadband China -strategia, 13. viisivuotissuunnitelma tai Made in China 2025 -suunnitelma, ovat ainoastaan suuntaa-antavia eivätkä sitovia asiakirjoja. CCCME toisti saman väitteen. Kiinan viranomaiset totesivat myös, että Made in China 2025 -asiakirjassa ei viitata erityisesti valokaapeleihin. Valituksen tekijä totesi, että komissio on vahvistanut jo aiemmissa tutkimuksissa, että Kiinan viisivuotissuunnitelmat ovat luonteeltaan sitovia. |
| --- | --- |

(9)

Vireillepanoa edeltävissä kuulemisissa ja vireillepanon jälkeen esittämissään huomautuksissa Kiinan viranomaiset väittivät erityisesti, että valituksen tekijä käytti valikoivasti Kiinan lakeja ja tulkitsi väärin niiden yhteyden valokaapelien tuotannonalaan ja että poliittiset asiakirjat, kuten Kiinan huipputeknologiatuotteiden luettelo, Broadband China -strategia, 13. viisivuotissuunnitelma tai Made in China 2025 -suunnitelma, ovat ainoastaan suuntaa-antavia eivätkä sitovia asiakirjoja. CCCME toisti saman väitteen. Kiinan viranomaiset totesivat myös, että Made in China 2025 -asiakirjassa ei viitata erityisesti valokaapeleihin. Valituksen tekijä totesi, että komissio on vahvistanut jo aiemmissa tutkimuksissa, että Kiinan viisivuotissuunnitelmat ovat luonteeltaan sitovia.

| (10) | Komissio totesi, että Kiinan viranomaiset eivät kiistä tällaisten suunnitelmien, ohjelmien tai suositusten olemassaoloa vaan vain sen, missä määrin ne ovat sitovia valokaapeleiden tuotannonalalla. Lisäksi komissio totesi, että valituksen tekijä oli toimittanut näyttöä, joka viittaa siihen, että useissa viranomaisten asiakirjoissa mainitaan ”valokuidut” ja Made in China 2025 -strategiassa mainitaan ”valokuituverkko”. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet mitään näyttöä, joka olisi osoittanut, että näitä seikkoja ei sovellettaisi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

(10)

Komissio totesi, että Kiinan viranomaiset eivät kiistä tällaisten suunnitelmien, ohjelmien tai suositusten olemassaoloa vaan vain sen, missä määrin ne ovat sitovia valokaapeleiden tuotannonalalla. Lisäksi komissio totesi, että valituksen tekijä oli toimittanut näyttöä, joka viittaa siihen, että useissa viranomaisten asiakirjoissa mainitaan ”valokuidut” ja Made in China 2025 -strategiassa mainitaan ”valokuituverkko”. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet mitään näyttöä, joka olisi osoittanut, että näitä seikkoja ei sovellettaisi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.

| (11) | Kiinan viranomaiset totesivat myös, että valtion omistamia yrityksiä, valtion omistamia pankkeja tai Kiinan vienti- ja luottovakuutuslaitosta, jäljempänä ’Sinosure’, ei voida pitää julkisina eliminä ja että valituksen tekijä tukeutui perusteettomasti komission aiempiin päätelmiin, jotka koskivat täysin muita tuotannonaloja. CCCME toisti väitteen, jonka mukaan valtion omistamia pankkeja ei voida pitää julkisina eliminä. Valituksen tekijä väitti, että komissio on pitänyt pankkeja ja Sinosurea julkisina eliminä aiemmissa tutkimuksissa. Kiinan viranomaiset väittivät, että komission aiemmat päätelmät, jotka koskevat muita tuotannonaloja, eivät voi muodostaa riittävää näyttöä valituksessa siitä, että valtion omistamat pankit ja Sinosure toimivat julkisina eliminä tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(11)

Kiinan viranomaiset totesivat myös, että valtion omistamia yrityksiä, valtion omistamia pankkeja tai Kiinan vienti- ja luottovakuutuslaitosta, jäljempänä ’Sinosure’, ei voida pitää julkisina eliminä ja että valituksen tekijä tukeutui perusteettomasti komission aiempiin päätelmiin, jotka koskivat täysin muita tuotannonaloja. CCCME toisti väitteen, jonka mukaan valtion omistamia pankkeja ei voida pitää julkisina eliminä. Valituksen tekijä väitti, että komissio on pitänyt pankkeja ja Sinosurea julkisina eliminä aiemmissa tutkimuksissa. Kiinan viranomaiset väittivät, että komission aiemmat päätelmät, jotka koskevat muita tuotannonaloja, eivät voi muodostaa riittävää näyttöä valituksessa siitä, että valtion omistamat pankit ja Sinosure toimivat julkisina eliminä tässä tutkimuksessa.

| (12) | Komissio huomautti, että Kiinan viranomaisten tämä väite liittyy jo edellä esitettyyn väitteeseen ja että valituksessa mainittiin muun muassa Kiinan pankkilaki, jonka kuulumista Kiinan lainsäädäntöön Kiinan viranomaiset eivät kiistä. Komissio toi myös esiin, että EU:n hiljattaisissa tukien vastaisissa tutkimuksissa oli päätelty eri tavalla tästä asiasta (5). Se, että näissä tutkimuksissa käsiteltiin tuotannonaloja, jotka eivät liity valokaapeleiden tuotannonalaan, ei sulje pois edellä mainittujen laitosten pitämistä julkisina eliminä. Lisäksi valtion omistusta koskevaa näyttöä voidaan pitää näyttönä, joka viittaa siihen, että jokin yhteisö on julkinen elin, joka voi myöntää taloudellista tukea (6). |
| --- | --- |

(12)

Komissio huomautti, että Kiinan viranomaisten tämä väite liittyy jo edellä esitettyyn väitteeseen ja että valituksessa mainittiin muun muassa Kiinan pankkilaki, jonka kuulumista Kiinan lainsäädäntöön Kiinan viranomaiset eivät kiistä. Komissio toi myös esiin, että EU:n hiljattaisissa tukien vastaisissa tutkimuksissa oli päätelty eri tavalla tästä asiasta (5). Se, että näissä tutkimuksissa käsiteltiin tuotannonaloja, jotka eivät liity valokaapeleiden tuotannonalaan, ei sulje pois edellä mainittujen laitosten pitämistä julkisina eliminä. Lisäksi valtion omistusta koskevaa näyttöä voidaan pitää näyttönä, joka viittaa siihen, että jokin yhteisö on julkinen elin, joka voi myöntää taloudellista tukea (6).

5

6

| (13) | Vireillepanon jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että valituksen tekijä ei esittänyt edellytyksiä, jotka koskivat maan ulkopuolisen vertailuarvon soveltamista lainoihin ja maankäyttöoikeuksiin. Komissio totesi kuitenkin, että valitukseen sisältyviä väitteitä tukevat EU:n hiljattaiset tukien vastaiset tutkimukset, joissa on päätelty, että näiden seikkojen osalta tarvitaan ulkoisia vertailuarvoja, joita oikaistaan Kiinan vallitsevien olosuhteiden mukaisesti (7). |
| --- | --- |

(13)

Vireillepanon jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että valituksen tekijä ei esittänyt edellytyksiä, jotka koskivat maan ulkopuolisen vertailuarvon soveltamista lainoihin ja maankäyttöoikeuksiin. Komissio totesi kuitenkin, että valitukseen sisältyviä väitteitä tukevat EU:n hiljattaiset tukien vastaiset tutkimukset, joissa on päätelty, että näiden seikkojen osalta tarvitaan ulkoisia vertailuarvoja, joita oikaistaan Kiinan vallitsevien olosuhteiden mukaisesti (7).

7

| (14) | Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että valituksen tekijän esittämiä useita tukijärjestelmiä ei voida pitää tukena, koska valituksen tekijä ei toimittanut yksityiskohtaista näyttöä näiden tukien esiintymisestä, määrästä eikä luonteesta tai tuen ja tarkasteltavana olevan tuotteen välisestä suorasta suhteesta. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että valituksen tekijän esittämiä useita tukijärjestelmiä ei voida pitää tukena, koska valituksen tekijä ei toimittanut yksityiskohtaista näyttöä näiden tukien esiintymisestä, määrästä eikä luonteesta tai tuen ja tarkasteltavana olevan tuotteen välisestä suorasta suhteesta.

| (15) | Valituksen tekijän mukaan valituksessa annettiin esimerkkejä suorista varojen siirroista ja viitattiin erityisesti useiden valokaapeleiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vuosikertomuksiin, joissa selvästi tuotiin esiin avustusten muodossa saadut suorat varojen siirrot. Valituksen tekijä toimitti myös yhden vientiä harjoittavan tuottajan julkaiseman asiakirjan, jossa yksilöitiin sen Kiinan viranomaisilta saama taloudellinen tuki. |
| --- | --- |

(15)

Valituksen tekijän mukaan valituksessa annettiin esimerkkejä suorista varojen siirroista ja viitattiin erityisesti useiden valokaapeleiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vuosikertomuksiin, joissa selvästi tuotiin esiin avustusten muodossa saadut suorat varojen siirrot. Valituksen tekijä toimitti myös yhden vientiä harjoittavan tuottajan julkaiseman asiakirjan, jossa yksilöitiin sen Kiinan viranomaisilta saama taloudellinen tuki.

| (16) | Kiinan viranomaiset väittivät, että valituksen tekijä ei toimittanut eri tukien osalta näyttöä etuudesta ja erityisyydestä. Komissio katsoo, että valituksen tekijä toimitti riittävästi näyttöä etuudesta ja erityisyydestä niiden tietojen perusteella, jotka olivat kohtuudella saatavilla. Komissio tarkasteli valituksessa esitettyä näyttöä ja teki oman arvionsa kaikista merkityksellisistä tekijöistä näytön riittävyyttä koskevassa muistiossa, joka asetettiin avoimeen asiakirja-aineistoon vireillepanon yhteydessä. Kiinan viranomaiset toistivat väitteensä vireillepanon jälkeen mutteivät toimittaneet mitään lisänäyttöä. |
| --- | --- |

(16)

Kiinan viranomaiset väittivät, että valituksen tekijä ei toimittanut eri tukien osalta näyttöä etuudesta ja erityisyydestä. Komissio katsoo, että valituksen tekijä toimitti riittävästi näyttöä etuudesta ja erityisyydestä niiden tietojen perusteella, jotka olivat kohtuudella saatavilla. Komissio tarkasteli valituksessa esitettyä näyttöä ja teki oman arvionsa kaikista merkityksellisistä tekijöistä näytön riittävyyttä koskevassa muistiossa, joka asetettiin avoimeen asiakirja-aineistoon vireillepanon yhteydessä. Kiinan viranomaiset toistivat väitteensä vireillepanon jälkeen mutteivät toimittaneet mitään lisänäyttöä.

| (17) | Sen vuoksi komissio päätteli, että valituksessa esitettiin riittävästi näyttöä, joka osoitti Kiinan viranomaisten myöntämien väitettyjen tukien esiintymisen. |
| --- | --- |

(17)

Sen vuoksi komissio päätteli, että valituksessa esitettiin riittävästi näyttöä, joka osoitti Kiinan viranomaisten myöntämien väitettyjen tukien esiintymisen.

| (18) | Vireillepanon jälkeen Kiinan viranomaiset ja CCCME väittivät, että valituksen tekijä jätti virheellisesti huomiotta sen, että unionin valokaapelien tuotannonalalle myönnettiin hyvin samankaltaisia tukia kuin Kiinassa, ja että komission ei pitäisi toimia kaksinaismoralistisesti. Valituksen tekijän mukaan nämä väitteet ovat merkityksettömiä tässä tutkimuksessa. Kiinan viranomaiset olivat eri mieltä ja väittivät, että tutkimalla väitettyjä tukia Kiinassa komissio vääristää markkinoita unionin ulkopuolisten kilpailijoiden vahingoksi. Tällainen lähestymistapa johtaa protektionistisiin toimenpiteisiin ja estää kansainvälistä kauppaa ja kehitystä. |
| --- | --- |

(18)

Vireillepanon jälkeen Kiinan viranomaiset ja CCCME väittivät, että valituksen tekijä jätti virheellisesti huomiotta sen, että unionin valokaapelien tuotannonalalle myönnettiin hyvin samankaltaisia tukia kuin Kiinassa, ja että komission ei pitäisi toimia kaksinaismoralistisesti. Valituksen tekijän mukaan nämä väitteet ovat merkityksettömiä tässä tutkimuksessa. Kiinan viranomaiset olivat eri mieltä ja väittivät, että tutkimalla väitettyjä tukia Kiinassa komissio vääristää markkinoita unionin ulkopuolisten kilpailijoiden vahingoksi. Tällainen lähestymistapa johtaa protektionistisiin toimenpiteisiin ja estää kansainvälistä kauppaa ja kehitystä.

| (19) | EU:ssa esiintyviä tukia koskevalla väitteellä ei ole painoarvoa tutkimuksen vireillepanon perustana olevassa komission arvioinnissa, koska ne eivät kuulu tätä varten tarkasteltaviin tekijöihin. |
| --- | --- |

(19)

EU:ssa esiintyviä tukia koskevalla väitteellä ei ole painoarvoa tutkimuksen vireillepanon perustana olevassa komission arvioinnissa, koska ne eivät kuulu tätä varten tarkasteltaviin tekijöihin.

| (20) | Vireillepanon jälkeen esittämissään huomautuksissa Kiinan viranomaiset väittivät, että hinnan ja viitehinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa ei esitetty tosiasiallisia myyntitietoja ja että otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksissa ei esitetty merkityksellistä yhteenvetoa luottamuksellisista tiedoista. Kiinan viranomaisten mukaan tämä esti niitä kumoamasta asianmukaisesti valituksen tekijän esittämiä vahinkoa koskevia väitteitä ja ne väittivät, että kyselyvastaukset vaikuttivat olevan ristiriidassa valituksen kanssa väitetyn vahingon osalta. |
| --- | --- |

(20)

Vireillepanon jälkeen esittämissään huomautuksissa Kiinan viranomaiset väittivät, että hinnan ja viitehinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa ei esitetty tosiasiallisia myyntitietoja ja että otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksissa ei esitetty merkityksellistä yhteenvetoa luottamuksellisista tiedoista. Kiinan viranomaisten mukaan tämä esti niitä kumoamasta asianmukaisesti valituksen tekijän esittämiä vahinkoa koskevia väitteitä ja ne väittivät, että kyselyvastaukset vaikuttivat olevan ristiriidassa valituksen kanssa väitetyn vahingon osalta.

| (21) | Komissio katsoo, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu valituksen versio ja kyselyvastaukset sisältävät kaiken olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset tiivistelmät tiedoista, joille on myönnetty luottamuksellinen käsittely, jotta asianomaiset osapuolet voisivat käyttää puolustautumisoikeuksiaan menettelyssä. On syytä muistaa, että perusasetuksen 29 artiklassa sallitaan luottamuksellisten tietojen suojaaminen olosuhteissa, joissa niiden luovuttamisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi huomattavan epäsuotuisa vaikutus tiedon toimittaneeseen henkilöön tai siihen, jolta hän sai tiedon. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väitteet hylättiin tältä osin. |
| --- | --- |

(21)

Komissio katsoo, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu valituksen versio ja kyselyvastaukset sisältävät kaiken olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset tiivistelmät tiedoista, joille on myönnetty luottamuksellinen käsittely, jotta asianomaiset osapuolet voisivat käyttää puolustautumisoikeuksiaan menettelyssä. On syytä muistaa, että perusasetuksen 29 artiklassa sallitaan luottamuksellisten tietojen suojaaminen olosuhteissa, joissa niiden luovuttamisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi huomattavan epäsuotuisa vaikutus tiedon toimittaneeseen henkilöön tai siihen, jolta hän sai tiedon. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väitteet hylättiin tältä osin.

| (22) | Tutkimuksen vireillepanoa koskevista aineellisista vaatimuksista Kiinan viranomaiset ja CCCME väittivät, että valituksen tekijä ei toimittanut vertailukelpoisia tietoja myyntihinnoista ja kannattavuudesta. Kiinan viranomaiset ja CCCME väittivät myös, että valituksen tekijän esittämä tavoitevoitto ei ollut perusteltu ja että valituksen tekijälle aiheutunut olisi voinut johtua muista tekijöistä, kuten yhden unionin tuottajan ylivarastoinnista. |
| --- | --- |

(22)

Tutkimuksen vireillepanoa koskevista aineellisista vaatimuksista Kiinan viranomaiset ja CCCME väittivät, että valituksen tekijä ei toimittanut vertailukelpoisia tietoja myyntihinnoista ja kannattavuudesta. Kiinan viranomaiset ja CCCME väittivät myös, että valituksen tekijän esittämä tavoitevoitto ei ollut perusteltu ja että valituksen tekijälle aiheutunut olisi voinut johtua muista tekijöistä, kuten yhden unionin tuottajan ylivarastoinnista.

| (23) | Connect Com tuki Kiinan viranomaisten vireillepanosta esittämiä väitteitä. Connect Com väitti erityisesti, että polkumyyntitutkimus ja rinnakkainen tukien vastainen tutkimus saattavat johtaa kaksinkertaiseen korjaustoimenpiteeseen EU:n tuotannonalan osalta ja tasoitustoimenpiteiden väärinkäyttöön. Connect Comin mukaan valitukseen sisältyvien tukia, vahinkoa ja tuen ja vahingon välistä syy-yhteyttä koskevien väitteiden tueksi ei esitetty riittävää näyttöä. Syy-yhteyttä koskevan näytön puuttumisesta Connect Com väitti, että EU:n tuotannonalan markkinaosuuden supistumiseen oli useita vaihtoehtoisia syitä, kuten muista kolmansista maista tulevan tuonnin lisääntyminen tarkastelujaksolla ja EU:ssa esiintyvä ylikapasiteetti. Lisäksi Connect Com väitti, että valitus oli pelkkä kopio polkumyyntitutkimuksessa esitetystä valituksesta ja että valituksen tekijän olisi pitänyt erottaa toisistaan polkumyynnistä väitetysti johtuva vahinko ja tuista väitetysti johtuva vahinko. |
| --- | --- |

(23)

Connect Com tuki Kiinan viranomaisten vireillepanosta esittämiä väitteitä. Connect Com väitti erityisesti, että polkumyyntitutkimus ja rinnakkainen tukien vastainen tutkimus saattavat johtaa kaksinkertaiseen korjaustoimenpiteeseen EU:n tuotannonalan osalta ja tasoitustoimenpiteiden väärinkäyttöön. Connect Comin mukaan valitukseen sisältyvien tukia, vahinkoa ja tuen ja vahingon välistä syy-yhteyttä koskevien väitteiden tueksi ei esitetty riittävää näyttöä. Syy-yhteyttä koskevan näytön puuttumisesta Connect Com väitti, että EU:n tuotannonalan markkinaosuuden supistumiseen oli useita vaihtoehtoisia syitä, kuten muista kolmansista maista tulevan tuonnin lisääntyminen tarkastelujaksolla ja EU:ssa esiintyvä ylikapasiteetti. Lisäksi Connect Com väitti, että valitus oli pelkkä kopio polkumyyntitutkimuksessa esitetystä valituksesta ja että valituksen tekijän olisi pitänyt erottaa toisistaan polkumyynnistä väitetysti johtuva vahinko ja tuista väitetysti johtuva vahinko.

| (24) | Kiinan viranomaisten ja CCCME:n mukaan valituksessa ei myöskään osoitettu, että vahinkoa olisi aiheutunut, koska unionin tuotannonala kasvatti tuotantoaan ja hienoinen tuotantokapasiteetin väheneminen, joka johtuu unionin tuotannonalan kyvyttömyydestä tyydyttää kaikkea uutta kulutusta Euroopassa, ei itsessään ole merkittävän vahingon indikaattori. Myös myyntimäärät kasvoivat, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi lähes 80 prosentissa ja kannattavuuden suuntaus on epäselvä eikä osoita vahinkoa. Valituksen tekijä vastasi, että unionin kulutuksen kasvu hyödytti Kiinasta tulevaa tuontia, että jäljellä olevalla markkinaosuudella ei ole merkitystä vahingon arvioinnin kannalta ja että kiinalaisten tuottajien voittamien tarjouskilpailujen vaikutukset konkretisoituvat tietyn ajan kuluttua. CCCME vastasi, että kulutusta, tuotantoa ja tuotantokapasiteettia koskevat tiedot osoittavat, että unionin tuotannonala pystyi tyydyttämään suurimman osan EU:n kulutuksen kasvusta ja laajentamaan samalla liiketoimintaansa. |
| --- | --- |

(24)

Kiinan viranomaisten ja CCCME:n mukaan valituksessa ei myöskään osoitettu, että vahinkoa olisi aiheutunut, koska unionin tuotannonala kasvatti tuotantoaan ja hienoinen tuotantokapasiteetin väheneminen, joka johtuu unionin tuotannonalan kyvyttömyydestä tyydyttää kaikkea uutta kulutusta Euroopassa, ei itsessään ole merkittävän vahingon indikaattori. Myös myyntimäärät kasvoivat, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi lähes 80 prosentissa ja kannattavuuden suuntaus on epäselvä eikä osoita vahinkoa. Valituksen tekijä vastasi, että unionin kulutuksen kasvu hyödytti Kiinasta tulevaa tuontia, että jäljellä olevalla markkinaosuudella ei ole merkitystä vahingon arvioinnin kannalta ja että kiinalaisten tuottajien voittamien tarjouskilpailujen vaikutukset konkretisoituvat tietyn ajan kuluttua. CCCME vastasi, että kulutusta, tuotantoa ja tuotantokapasiteettia koskevat tiedot osoittavat, että unionin tuotannonala pystyi tyydyttämään suurimman osan EU:n kulutuksen kasvusta ja laajentamaan samalla liiketoimintaansa.

| (25) | Lisäksi Kiinan viranomaiset ja CCCME väittivät, että valitukseen ei sisältynyt mitään näyttöä tuetun tuonnin ja vahingon välisestä syy-yhteydestä. Ensinnäkin Kiinan viranomaiset ja CCCME väittivät, että Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen kehittymisen välillä ei ollut mitään korrelaatiota. Ne totesivat esimerkiksi, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi voimakkaimmin vuosina 2017–2018, jolloin unionin tuotannonalan kannattavuus parani eniten. Toiseksi, kolmansista maista tuleva tuonti kasvoi vuosien 2018 ja 2019 välillä toisin kuin Kiinasta tuleva tuonti, eikä tämän tuonnin vaikutuksen voida katsoa johtuvan Kiinasta, ja jos vahinkoa on tapahtunut, se on itse aiheutettua ja johtuu unionin tuotannonalan hitaasta reagoinnista markkinoiden muutoksiin. |
| --- | --- |

(25)

Lisäksi Kiinan viranomaiset ja CCCME väittivät, että valitukseen ei sisältynyt mitään näyttöä tuetun tuonnin ja vahingon välisestä syy-yhteydestä. Ensinnäkin Kiinan viranomaiset ja CCCME väittivät, että Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen kehittymisen välillä ei ollut mitään korrelaatiota. Ne totesivat esimerkiksi, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi voimakkaimmin vuosina 2017–2018, jolloin unionin tuotannonalan kannattavuus parani eniten. Toiseksi, kolmansista maista tuleva tuonti kasvoi vuosien 2018 ja 2019 välillä toisin kuin Kiinasta tuleva tuonti, eikä tämän tuonnin vaikutuksen voida katsoa johtuvan Kiinasta, ja jos vahinkoa on tapahtunut, se on itse aiheutettua ja johtuu unionin tuotannonalan hitaasta reagoinnista markkinoiden muutoksiin.

| (26) | Valituksen tekijä vastasi väitteeseen toteamalla, että syy-yhteys voidaan osoittaa, koska vahinko tapahtui samaan aikaan kuin Kiinasta tuleva tuonti kasvoi, ja että kolmansista maista tulevaa tuontia ei voida pitää vahingon syynä, koska joko tuonti oli vähimmäistasoa tai sen osalta ei ollut näyttöä vahinkoa aiheuttavasta hinnoittelusta. |
| --- | --- |

(26)

Valituksen tekijä vastasi väitteeseen toteamalla, että syy-yhteys voidaan osoittaa, koska vahinko tapahtui samaan aikaan kuin Kiinasta tuleva tuonti kasvoi, ja että kolmansista maista tulevaa tuontia ei voida pitää vahingon syynä, koska joko tuonti oli vähimmäistasoa tai sen osalta ei ollut näyttöä vahinkoa aiheuttavasta hinnoittelusta.

| (27) | CCCME vastasi muistuttamalla, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi voimakkaimmin vuosina 2017–2018, jolloin unionin tuotannonalan kannattavuus parani eniten, ja että Kiinasta tulevan tuonnin lisääntymisen ja unionin tuotannonalan myyntimäärien vähenemisen välillä ei ollut korrelaatiota. Sen sijaan CCCME huomautti kolmansista maista tulevasta tuonnista, että tämä tuonti lisääntyi kaikkiaan, kun taas Kiinasta tuleva tuonti väheni vuosien 2018 ja 2019 välillä. Lopuksi CCCME totesi, että valituksen tekijä ei kiistänyt väitteitä, joiden mukaan käytännössä kaikki vahinkoindikaattorit osoittivat myönteistä suuntausta ja että väitetty vahinko oli ainakin jossain määrin itse aiheutettua. Lisäksi CCCME väitti, että koronaviruspandemian vaikutukset ja väitteet sähkökaapelikartellin olemassaolosta olisi myös otettava huomioon arvioitaessa tuetun tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kiinan viranomaiset ja CCCME totesivat lisäksi, että valituksen tekijän esittämät tuontitiedot eivät olleet luotettavia, koska ne olivat vanhentuneita ja perustuivat olettamuksiin tarkasteltavana olevan tuotteen painosta ja sen osuudesta CN-koodissa 8544 70 00. Lisäksi Kiinan viranomaisten ja CCCME:n mukaan valituksessa esitetyt hinnat alittavuutta koskevat laskelmat olivat virheellisiä, koska ne koskivat vain yhtä viejää yhdessä erityisessä tarjouskilpailussa. |
| --- | --- |

(27)

CCCME vastasi muistuttamalla, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi voimakkaimmin vuosina 2017–2018, jolloin unionin tuotannonalan kannattavuus parani eniten, ja että Kiinasta tulevan tuonnin lisääntymisen ja unionin tuotannonalan myyntimäärien vähenemisen välillä ei ollut korrelaatiota. Sen sijaan CCCME huomautti kolmansista maista tulevasta tuonnista, että tämä tuonti lisääntyi kaikkiaan, kun taas Kiinasta tuleva tuonti väheni vuosien 2018 ja 2019 välillä. Lopuksi CCCME totesi, että valituksen tekijä ei kiistänyt väitteitä, joiden mukaan käytännössä kaikki vahinkoindikaattorit osoittivat myönteistä suuntausta ja että väitetty vahinko oli ainakin jossain määrin itse aiheutettua. Lisäksi CCCME väitti, että koronaviruspandemian vaikutukset ja väitteet sähkökaapelikartellin olemassaolosta olisi myös otettava huomioon arvioitaessa tuetun tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kiinan viranomaiset ja CCCME totesivat lisäksi, että valituksen tekijän esittämät tuontitiedot eivät olleet luotettavia, koska ne olivat vanhentuneita ja perustuivat olettamuksiin tarkasteltavana olevan tuotteen painosta ja sen osuudesta CN-koodissa 8544 70 00. Lisäksi Kiinan viranomaisten ja CCCME:n mukaan valituksessa esitetyt hinnat alittavuutta koskevat laskelmat olivat virheellisiä, koska ne koskivat vain yhtä viejää yhdessä erityisessä tarjouskilpailussa.

| (28) | Valituksen tekijä viittasi rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa antamaansa vastaukseen, jossa se totesi, että huomioon olisi otettava pidempi ajanjakso, jotta nähdään tuontimäärän lisääntyminen, jota CCCME ei kiellä ja jonka kolmannen osapuolen markkinatiedot (CRU) vahvistavat, ja että laskelmat eivät olleet virheellisiä, koska valituksen tekijän oli toimitettava vain kohtuullisesti saatavilla olevia tietoja, joihin sisältyi tietoja useilta tuottajilta unionissa ja Kiinassa. |
| --- | --- |

(28)

Valituksen tekijä viittasi rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa antamaansa vastaukseen, jossa se totesi, että huomioon olisi otettava pidempi ajanjakso, jotta nähdään tuontimäärän lisääntyminen, jota CCCME ei kiellä ja jonka kolmannen osapuolen markkinatiedot (CRU) vahvistavat, ja että laskelmat eivät olleet virheellisiä, koska valituksen tekijän oli toimitettava vain kohtuullisesti saatavilla olevia tietoja, joihin sisältyi tietoja useilta tuottajilta unionissa ja Kiinassa.

| (29) | CCCME totesi, että on valituksen tekijän velvollisuutena perustella väitteensä ja esittää näyttöä tuontitiedoista ja että CRU:n tiedot koskivat valokuituja eivätkä valokaapeleita. Hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevista laskelmista CCCME toisti, että ne eivät täyttäneet riittävää näyttöä koskevaa vaatimusta ja että useissa laskelmissa valituksen tekijä viittasi vain yhden kiinalaisen tuottajan hintoihin (esim. vapaaseen liikkeeseen luovutetun viennin hinta, jota käytettiin vahinkomarginaalin laskemiseen vuoden 2019 alkupuoliskolla, ja vientihinta, jota käytettiin tuotantokustannuksiin viitehinnan alittavuuden osalta vuoden 2019 jälkipuoliskolla). |
| --- | --- |

(29)

CCCME totesi, että on valituksen tekijän velvollisuutena perustella väitteensä ja esittää näyttöä tuontitiedoista ja että CRU:n tiedot koskivat valokuituja eivätkä valokaapeleita. Hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevista laskelmista CCCME toisti, että ne eivät täyttäneet riittävää näyttöä koskevaa vaatimusta ja että useissa laskelmissa valituksen tekijä viittasi vain yhden kiinalaisen tuottajan hintoihin (esim. vapaaseen liikkeeseen luovutetun viennin hinta, jota käytettiin vahinkomarginaalin laskemiseen vuoden 2019 alkupuoliskolla, ja vientihinta, jota käytettiin tuotantokustannuksiin viitehinnan alittavuuden osalta vuoden 2019 jälkipuoliskolla).

| (30) | Komissio katsoo, että mikään vireillepanoa koskevista väitteistä ei osoittanut vääräksi päätelmää, jonka mukaan tukien vastaisen menettelyn vireillepanoon oli riittävästi näyttöä. Valitukseen sisältyi riittävä näyttö siitä, että tuettu tuonti oli aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Valituksen erillinen vahinkoanalyysi osoittaa Kiinasta tulevan tuonnin lisääntymisen EU:n markkinoilla (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti) hinnoilla, jotka alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Vaikuttaa siltä, että väitetty tuettu tuonti oli aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, mitä osoittavat esimerkiksi myynnin ja markkinaosuuden supistuminen sekä taloudellisten tulosten heikkeneminen. |
| --- | --- |

(30)

Komissio katsoo, että mikään vireillepanoa koskevista väitteistä ei osoittanut vääräksi päätelmää, jonka mukaan tukien vastaisen menettelyn vireillepanoon oli riittävästi näyttöä. Valitukseen sisältyi riittävä näyttö siitä, että tuettu tuonti oli aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Valituksen erillinen vahinkoanalyysi osoittaa Kiinasta tulevan tuonnin lisääntymisen EU:n markkinoilla (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti) hinnoilla, jotka alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Vaikuttaa siltä, että väitetty tuettu tuonti oli aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, mitä osoittavat esimerkiksi myynnin ja markkinaosuuden supistuminen sekä taloudellisten tulosten heikkeneminen.

| (31) | Valituksessa esitetty näyttö sisälsi erilliset hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevat laskelmat kunkin edustavan tuotelajin osalta. Komissio oli tyytyväinen valituksen tekijän esittämään näyttöön hinnan alittavuudesta ja viitehinnan alittavuudesta ja katsoi, että valitus täytti riittää näyttöä koskevat vaatimukset tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(31)

Valituksessa esitetty näyttö sisälsi erilliset hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevat laskelmat kunkin edustavan tuotelajin osalta. Komissio oli tyytyväinen valituksen tekijän esittämään näyttöön hinnan alittavuudesta ja viitehinnan alittavuudesta ja katsoi, että valitus täytti riittää näyttöä koskevat vaatimukset tutkimuksen vireillepanoa varten.

| (32) | Väitteestä, jonka mukaan valituksen tekijä ei toimittanut luotettavia/vertailukelpoisia tietoja myyntihinnoista, komissio katsoi, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu valituksen versio sisälsi kaikki olennaiset todisteet ja ei-luottamukselliset yhteenvedot luottamuksellisista tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voivat käyttää puolustautumisoikeuttaan koko menettelyn ajan. |
| --- | --- |

(32)

Väitteestä, jonka mukaan valituksen tekijä ei toimittanut luotettavia/vertailukelpoisia tietoja myyntihinnoista, komissio katsoi, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu valituksen versio sisälsi kaikki olennaiset todisteet ja ei-luottamukselliset yhteenvedot luottamuksellisista tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voivat käyttää puolustautumisoikeuttaan koko menettelyn ajan.

| (33) | Perusasetuksen 29 artiklassa (ja WTO:n sopimuksen 12 artiklan 4 kohdassa) sallitaan luottamuksellisten tietojen suojaaminen tilanteissa, joissa tiedon luovuttamisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi huomattavan epäsuotuisa vaikutus tiedon toimittaneeseen henkilöön tai siihen, jolta hän sai tiedon. |
| --- | --- |

(33)

Perusasetuksen 29 artiklassa (ja WTO:n sopimuksen 12 artiklan 4 kohdassa) sallitaan luottamuksellisten tietojen suojaaminen tilanteissa, joissa tiedon luovuttamisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi huomattavan epäsuotuisa vaikutus tiedon toimittaneeseen henkilöön tai siihen, jolta hän sai tiedon.

| (34) | Syy-yhteyttä koskevan näytön riittävyydestä on otettava huomioon jäljempänä esitetyt seikat. Ensinnäkin valituksessa osoitettiin, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni samaan aikaan kun tuettu tuonti lisääntyi hinnoilla, jotka alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Jo tämä viittaa syy-yhteyden olemassaoloon. Toiseksi, mitä tulee muihin tekijöihin, kuten kolmansista maista tulevaan tuontiin ja muihin Kiinan viranomaisten ja CCCME:n mainitsemiin seikkoihin, niiden vaikutus ei ole sellainen, että se vahingoittaisi unionin tuotannonalaa eikä analyysissä tullut esiin, että vahinko olisi itse aiheutettu. Lisäksi väitteestä, jonka mukaan tukia koskeva tutkimus johtaisi tullin kaksinkertaiseen käyttöönottoon, komissio toteaa varmistaneensa, että tuen ja polkumyynnin tasoa osoittavan kumulatiivisen tullin käyttöönotto ei johda tuetun tuonnin vaikutusten kaksinkertaiseen tasoittamiseen, kuten 765 kappaleessa todetaan. Tuontimääristä valituksen tekijä toimitti tietoja, jotka perustuivat kohtuullisiin oletuksiin, kuten unionin tuotannonalan tuottaman ja myymän tarkasteltavana olevan tuotteen painoon, ja käytti markkinatietoja analyysin täydentämiseksi, jos julkisia tietoja ei ollut saatavilla. Mitä tulee valituksessa käytettyyn ajanjaksoon, jona tuontia mitattiin, väitetty vahinko on aiheutunut sekä polkumyynti- että tukikäytännöistä, minkä vuoksi eri tutkimusajanjakso olisi aiheuttanut kohtuuttoman rasitteen valituksen tehneelle tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(34)

Syy-yhteyttä koskevan näytön riittävyydestä on otettava huomioon jäljempänä esitetyt seikat. Ensinnäkin valituksessa osoitettiin, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni samaan aikaan kun tuettu tuonti lisääntyi hinnoilla, jotka alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Jo tämä viittaa syy-yhteyden olemassaoloon. Toiseksi, mitä tulee muihin tekijöihin, kuten kolmansista maista tulevaan tuontiin ja muihin Kiinan viranomaisten ja CCCME:n mainitsemiin seikkoihin, niiden vaikutus ei ole sellainen, että se vahingoittaisi unionin tuotannonalaa eikä analyysissä tullut esiin, että vahinko olisi itse aiheutettu. Lisäksi väitteestä, jonka mukaan tukia koskeva tutkimus johtaisi tullin kaksinkertaiseen käyttöönottoon, komissio toteaa varmistaneensa, että tuen ja polkumyynnin tasoa osoittavan kumulatiivisen tullin käyttöönotto ei johda tuetun tuonnin vaikutusten kaksinkertaiseen tasoittamiseen, kuten 765 kappaleessa todetaan. Tuontimääristä valituksen tekijä toimitti tietoja, jotka perustuivat kohtuullisiin oletuksiin, kuten unionin tuotannonalan tuottaman ja myymän tarkasteltavana olevan tuotteen painoon, ja käytti markkinatietoja analyysin täydentämiseksi, jos julkisia tietoja ei ollut saatavilla. Mitä tulee valituksessa käytettyyn ajanjaksoon, jona tuontia mitattiin, väitetty vahinko on aiheutunut sekä polkumyynti- että tukikäytännöistä, minkä vuoksi eri tutkimusajanjakso olisi aiheuttanut kohtuuttoman rasitteen valituksen tehneelle tuotannonalalle.

1.3   Tuonnin kirjaaminen

Tuonnin kirjaaminen

| (35) | Komissio ilmoitti 24 päivänä elokuuta 2021 perusasetuksen 29 a artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisille osapuolille, että se ei aio ottaa käyttöön väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä ja aikoo jatkaa tutkimusta. |
| --- | --- |

(35)

Komissio ilmoitti 24 päivänä elokuuta 2021 perusasetuksen 29 a artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisille osapuolille, että se ei aio ottaa käyttöön väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä ja aikoo jatkaa tutkimusta.

| (36) | Koska väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä ei otettu käyttöön, tuontia ei kirjattu. |
| --- | --- |

(36)

Koska väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä ei otettu käyttöön, tuontia ei kirjattu.

1.4   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (37) | Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2017 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(37)

Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2019 ja 30 päivän kesäkuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2017 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

| (38) | Sekä tällä tukien vastaisella tutkimuksella että 4 kappaleessa mainitulla erillisellä polkumyynnin vastaisella tutkimuksella on sama tutkimusajanjakso ja sama tarkastelujakso. |
| --- | --- |

(38)

Sekä tällä tukien vastaisella tutkimuksella että 4 kappaleessa mainitulla erillisellä polkumyynnin vastaisella tutkimuksella on sama tutkimusajanjakso ja sama tarkastelujakso.

1.5   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (39) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti valituksen tekijälle, Kiinan viranomaisille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(39)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti valituksen tekijälle, Kiinan viranomaisille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

| (40) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Mikään osapuoli ei pyytänyt neuvonantajan väliintuloa. |
| --- | --- |

(40)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Mikään osapuoli ei pyytänyt neuvonantajan väliintuloa.

1.6   Otanta

Otanta

1.6.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (41) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Se valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tuotanto- ja myyntimäärän perusteella unionissa tutkimusajanjaksolla. Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin tuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 52 prosenttia, ja otoksen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Asiasta ei saatu huomautuksia, minkä vuoksi otos vahvistettiin. |
| --- | --- |

(41)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Se valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tuotanto- ja myyntimäärän perusteella unionissa tutkimusajanjaksolla. Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin tuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 52 prosenttia, ja otoksen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Asiasta ei saatu huomautuksia, minkä vuoksi otos vahvistettiin.

1.6.2   Tuojien otanta

Tuojien otanta

| (42) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. |
| --- | --- |

(42)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

| (43) | Viisi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Tutkittuaan tuojien toimittamat otantatiedot komissio päätti, että otanta ei ollut tarpeen, ja pyysi kaikkia yhteistyössä toimineita tuojia toimittamaan vastauksensa kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(43)

Viisi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Tutkittuaan tuojien toimittamat otantatiedot komissio päätti, että otanta ei ollut tarpeen, ja pyysi kaikkia yhteistyössä toimineita tuojia toimittamaan vastauksensa kyselylomakkeeseen.

1.6.3   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (44) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(44)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (45) | Kaksikymmentäviisi asianomaisen maan vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti kahdesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä koostuvan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien osuus valokaapelien ilmoitetusta viennistä Kiinasta unioniin tutkimusajanjaksolla oli yli 40 prosenttia. |
| --- | --- |

(45)

Kaksikymmentäviisi asianomaisen maan vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti kahdesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä koostuvan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien osuus valokaapelien ilmoitetusta viennistä Kiinasta unioniin tutkimusajanjaksolla oli yli 40 prosenttia.

| (46) | Perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. |
| --- | --- |

(46)

Perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta.

| (47) | Otoksen valintaa koskevia huomautuksia saatiin yhdeltä otoksen ulkopuoliselta vientiä harjoittavalta tuottajalta (Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company, jäljempänä ’YOFC’), joka halusi, että se sisällytetään otokseen. |
| --- | --- |

(47)

Otoksen valintaa koskevia huomautuksia saatiin yhdeltä otoksen ulkopuoliselta vientiä harjoittavalta tuottajalta (Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company, jäljempänä ’YOFC’), joka halusi, että se sisällytetään otokseen.

| (48) | YOFC väitti, että kun otetaan huomioon yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien suuri määrä, kahden otokseen valitun yrityksen osuus unioniin suuntautuvasta vientimäärästä oli suhteellisen vähäinen eikä ollut edustava kiinalaisten viejien osalta ja että komission käytäntönä aiemmissa tutkimuksissa on ollut valita otokseen vähintään kolme yritystä. Lisäksi YOFC väitti, että kolmen yrityksen otoksella voitaisiin välttää paremmin tilanne, jossa otokseen valittujen yritysten tilanteen muuttumisen takia otos voisi supistua yhteen yritykseen. Lopuksi YOFC väitti vielä, että jotkin tukiohjelmat ovat alueellisia, joten kattavamman yleiskuvan saamiseksi Kiinan tukijärjestelmistä otosta valittaessa olisi otettava huomioon maantieteellinen jakauma. |
| --- | --- |

(48)

YOFC väitti, että kun otetaan huomioon yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien suuri määrä, kahden otokseen valitun yrityksen osuus unioniin suuntautuvasta vientimäärästä oli suhteellisen vähäinen eikä ollut edustava kiinalaisten viejien osalta ja että komission käytäntönä aiemmissa tutkimuksissa on ollut valita otokseen vähintään kolme yritystä. Lisäksi YOFC väitti, että kolmen yrityksen otoksella voitaisiin välttää paremmin tilanne, jossa otokseen valittujen yritysten tilanteen muuttumisen takia otos voisi supistua yhteen yritykseen. Lopuksi YOFC väitti vielä, että jotkin tukiohjelmat ovat alueellisia, joten kattavamman yleiskuvan saamiseksi Kiinan tukijärjestelmistä otosta valittaessa olisi otettava huomioon maantieteellinen jakauma.

| (49) | Otoksen valinta perustui perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti suurimpaan edustavaan tuotanto-, myynti- tai vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Kuten 45 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien osuus Kiinasta unioniin suuntautuvasta ilmoitetusta viennistä tutkimusajanjaksolla oli 40 prosenttia, jota pidettiin edustavana. Komissio katsoi, että valittu otos perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valitut kaksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää koostuvat useista yksiköistä (neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa, seitsemän myyntiyksikköä ja yli 20 etuyhteydessä olevaa yritystä, jotka tarjoavat tuotantopanoksia tai rahoitusta). Otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan yhteistyössä toimiminen otoksen valinnan jälkeen on välttämätön muttei riittävä edellytys sille, että vientiä harjoittava tuottajan valintaa otokseen voidaan harkita perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio otti huomioon myös otokseen valittujen yritysten maantieteellisen jakautumisen: vientiä harjoittavien tuottajien kaksi ryhmää kattoivat kaksi provinssia ja paljon useampia provinsseja, kun otetaan huomioon kaikki tuotantopanoksia ja rahoitusta tarjoavat etuyhteydessä olevat yritykset. Koska kaikki perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan vaatimukset täyttyivät, otokseen ei tarvinnut valita kolmatta yritystä. |
| --- | --- |

(49)

Otoksen valinta perustui perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti suurimpaan edustavaan tuotanto-, myynti- tai vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Kuten 45 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien osuus Kiinasta unioniin suuntautuvasta ilmoitetusta viennistä tutkimusajanjaksolla oli 40 prosenttia, jota pidettiin edustavana. Komissio katsoi, että valittu otos perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valitut kaksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää koostuvat useista yksiköistä (neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa, seitsemän myyntiyksikköä ja yli 20 etuyhteydessä olevaa yritystä, jotka tarjoavat tuotantopanoksia tai rahoitusta). Otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan yhteistyössä toimiminen otoksen valinnan jälkeen on välttämätön muttei riittävä edellytys sille, että vientiä harjoittava tuottajan valintaa otokseen voidaan harkita perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio otti huomioon myös otokseen valittujen yritysten maantieteellisen jakautumisen: vientiä harjoittavien tuottajien kaksi ryhmää kattoivat kaksi provinssia ja paljon useampia provinsseja, kun otetaan huomioon kaikki tuotantopanoksia ja rahoitusta tarjoavat etuyhteydessä olevat yritykset. Koska kaikki perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan vaatimukset täyttyivät, otokseen ei tarvinnut valita kolmatta yritystä.

| (50) | YOFC väitti myös, että se olisi sisällytettävä otokseen, koska se on kokenut tuottaja, joka vie unioniin korkealaatuisia valokaapeleita, ja sen valmistusprosessi eroaa muiden kiinalaisten tuottajien valmistusprosessista (se on vertikaalisesti integroitunut, käyttää eurooppalaista teknologiaa valokaapelien tuottamiseen, hyödyntää huipputeknologiaa, on ainoa kansallinen älykkään valmistuksen esittely-yksikkö Kiinassa ja sen valokuitujen tuotanto on erittäin automatisoitua). Se väitti vielä, että sen vientimäärä unioniin tutkimusajanjaksolla oli suhteellisen suuri. YOFC totesi myös, että yhdellä otokseen valitulla unionin tuottajalla on epäsuorasti hallussaan YOFC:n ja kahden YOFC:hen etuyhteydessä olevan yrityksen osakkeita, minkä vuoksi YOFC:n sisällyttäminen otokseen antaisi komissiolle mahdollisuuden saada kattavammin tietoja tuotannonalan rakenteesta. YOFC totesi myös, että konserniin kuuluu viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka sijaitsevat Hubein provinssissa, Guangdongin provinssissa, Sichuanin provinssissa, Jiangsun provinssissa ja Shanghai Cityssä, joten sisällyttämällä YOFC:n otokseen komissio saisi tietoa tukiohjelmista useammissa provinsseissa. |
| --- | --- |

(50)

YOFC väitti myös, että se olisi sisällytettävä otokseen, koska se on kokenut tuottaja, joka vie unioniin korkealaatuisia valokaapeleita, ja sen valmistusprosessi eroaa muiden kiinalaisten tuottajien valmistusprosessista (se on vertikaalisesti integroitunut, käyttää eurooppalaista teknologiaa valokaapelien tuottamiseen, hyödyntää huipputeknologiaa, on ainoa kansallinen älykkään valmistuksen esittely-yksikkö Kiinassa ja sen valokuitujen tuotanto on erittäin automatisoitua). Se väitti vielä, että sen vientimäärä unioniin tutkimusajanjaksolla oli suhteellisen suuri. YOFC totesi myös, että yhdellä otokseen valitulla unionin tuottajalla on epäsuorasti hallussaan YOFC:n ja kahden YOFC:hen etuyhteydessä olevan yrityksen osakkeita, minkä vuoksi YOFC:n sisällyttäminen otokseen antaisi komissiolle mahdollisuuden saada kattavammin tietoja tuotannonalan rakenteesta. YOFC totesi myös, että konserniin kuuluu viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka sijaitsevat Hubein provinssissa, Guangdongin provinssissa, Sichuanin provinssissa, Jiangsun provinssissa ja Shanghai Cityssä, joten sisällyttämällä YOFC:n otokseen komissio saisi tietoa tukiohjelmista useammissa provinsseissa.

| (51) | Kuten edellä selitetään, vientiä harjoittavien tuottajien otoksen valinta perustui kyseisestä maasta peräisin olevan vientimäärän suurimpaan osuuteen, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, ja hyvään maantieteelliseen jakaumaan Kiinassa. YOFC ei ollut suurimpien vientiä harjoittavien tuottajien joukossa, minkä vuoksi sitä ei valittu otokseen. Otokseen valitut kaksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ovat kokeneita yritysryhmiä, joka valmistavat ja myyvät korkealaatuisia valokaapeleita unioniin, ja myös niihin kuuluu vertikaalisesti integroituneita yksikköjä. Asiakirja-aineistossa ei myöskään ole tietoja, jotka osoittaisivat, että otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien käyttämä teknologia olisi vähemmän edistynyttä kuin muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien. YOFC ei ole esittänyt mitään näyttöä, joka kumoaisi tämän. Myöskään se, että yhdellä otokseen valitulla unionin tuottajalla on hallussaan vientiä harjoittavan tuottajan osakkeita, ei ole merkityksellistä vientiä harjoittavien tuottajien otoksen valinnan kannalta. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(51)

Kuten edellä selitetään, vientiä harjoittavien tuottajien otoksen valinta perustui kyseisestä maasta peräisin olevan vientimäärän suurimpaan osuuteen, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, ja hyvään maantieteelliseen jakaumaan Kiinassa. YOFC ei ollut suurimpien vientiä harjoittavien tuottajien joukossa, minkä vuoksi sitä ei valittu otokseen. Otokseen valitut kaksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ovat kokeneita yritysryhmiä, joka valmistavat ja myyvät korkealaatuisia valokaapeleita unioniin, ja myös niihin kuuluu vertikaalisesti integroituneita yksikköjä. Asiakirja-aineistossa ei myöskään ole tietoja, jotka osoittaisivat, että otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien käyttämä teknologia olisi vähemmän edistynyttä kuin muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien. YOFC ei ole esittänyt mitään näyttöä, joka kumoaisi tämän. Myöskään se, että yhdellä otokseen valitulla unionin tuottajalla on hallussaan vientiä harjoittavan tuottajan osakkeita, ei ole merkityksellistä vientiä harjoittavien tuottajien otoksen valinnan kannalta. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.

1.7   Yksilöllinen tarkastelu

Yksilöllinen tarkastelu

| (52) | Otantalomakkeen palauttaneista otoksen ulkopuolisista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista kuusi ilmoitti komissiolle aikomuksestaan pyytää yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan nojalla. Komissio asetti kyselylomakkeen saataville verkossa vireillepanopäivänä. Lisäksi komissio ilmoitti otoksen ulkopuolisille vientiä harjoittaville tuottajille, että niiden on toimitettava kyselyvastaus, jos ne haluavat yksilöllisen tarkastelun. Kyselyvastaus saatiin kahdelta yritykseltä. |
| --- | --- |

(52)

Otantalomakkeen palauttaneista otoksen ulkopuolisista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista kuusi ilmoitti komissiolle aikomuksestaan pyytää yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 27 artiklan 3 kohdan nojalla. Komissio asetti kyselylomakkeen saataville verkossa vireillepanopäivänä. Lisäksi komissio ilmoitti otoksen ulkopuolisille vientiä harjoittaville tuottajille, että niiden on toimitettava kyselyvastaus, jos ne haluavat yksilöllisen tarkastelun. Kyselyvastaus saatiin kahdelta yritykseltä.

| (53) | Toinen kyselyvastauksen palauttaneista yrityksistä pyysi yksilöllistä tarkastelua samoista syistä kuin se pyysi otokseen sisällyttämistä (ks. 48 ja 50 kappale). |
| --- | --- |

(53)

Toinen kyselyvastauksen palauttaneista yrityksistä pyysi yksilöllistä tarkastelua samoista syistä kuin se pyysi otokseen sisällyttämistä (ks. 48 ja 50 kappale).

| (54) | Toinen kyselyvastauksen palauttaneista yrityksistä pyysi yksilöllistä tarkastelua, koska se oli etuyhteydessä unionin tuojaan ja väitti, ettei se ole saanut mitään väitetyistä tuista. |
| --- | --- |

(54)

Toinen kyselyvastauksen palauttaneista yrityksistä pyysi yksilöllistä tarkastelua, koska se oli etuyhteydessä unionin tuojaan ja väitti, ettei se ole saanut mitään väitetyistä tuista.

| (55) | Tutkimuksen monimutkaisuuden ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien monimutkaisen rakenteen vuoksi komissio päätti olla myöntämättä yksilöllistä tarkastelua, koska se olisi ollut kohtuuttoman työlästä ja olisi voinut estää komissiota saattamasta tutkimusta päätöksen säädetyissä määräajoissa. |
| --- | --- |

(55)

Tutkimuksen monimutkaisuuden ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien monimutkaisen rakenteen vuoksi komissio päätti olla myöntämättä yksilöllistä tarkastelua, koska se olisi ollut kohtuuttoman työlästä ja olisi voinut estää komissiota saattamasta tutkimusta päätöksen säädetyissä määräajoissa.

1.8   Kyselyvastaukset ja tarkastuskäynnit

Kyselyvastaukset ja tarkastuskäynnit

| (56) | Komissio lähetti kyselylomakkeen valituksen tekijälle ja unionin tuottajille, tuojille, käyttäjille sekä Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin verkossa saataville (8) vireillepanopäivänä. |
| --- | --- |

(56)

Komissio lähetti kyselylomakkeen valituksen tekijälle ja unionin tuottajille, tuojille, käyttäjille sekä Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin verkossa saataville (8) vireillepanopäivänä.

8

| (57) | Komissio lähetti myös Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen. Se sisälsi erilliset kyselylomakkeet, jotka oli osoitettu Sinosurelle, pankeille ja muille rahoituslaitoksille, jotka tarjoavat rahoitusta tai vientiluottoja otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, sekä otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien käyttämien tuotantopanosmateriaalien 10 suurimmalle tuottajalle ja jakelijalle. Kiinan viranomaisia pyydettiin hallinnollisista syistä myös keräämään näiden rahoituslaitosten toimittamat mahdolliset vastaukset ja lähettämään ne suoraan komissiolle. |
| --- | --- |

(57)

Komissio lähetti myös Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen. Se sisälsi erilliset kyselylomakkeet, jotka oli osoitettu Sinosurelle, pankeille ja muille rahoituslaitoksille, jotka tarjoavat rahoitusta tai vientiluottoja otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, sekä otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien käyttämien tuotantopanosmateriaalien 10 suurimmalle tuottajalle ja jakelijalle. Kiinan viranomaisia pyydettiin hallinnollisista syistä myös keräämään näiden rahoituslaitosten toimittamat mahdolliset vastaukset ja lähettämään ne suoraan komissiolle.

| (58) | Komissio sai Kiinan viranomaisilta kyselyvastauksen, johon sisältyi Export-Import Bank of Chinan, jäljempänä ’EXIM-pankki’, kyselyvastaus. Sinosurelta tai muilta pankeilta tai rahoituslaitoksilta taikka tuotantopanosmateriaalien tärkeimmiltä tuottajilta ja jakelijoilta ei kuitenkaan saatu vastausta. |
| --- | --- |

(58)

Komissio sai Kiinan viranomaisilta kyselyvastauksen, johon sisältyi Export-Import Bank of Chinan, jäljempänä ’EXIM-pankki’, kyselyvastaus. Sinosurelta tai muilta pankeilta tai rahoituslaitoksilta taikka tuotantopanosmateriaalien tärkeimmiltä tuottajilta ja jakelijoilta ei kuitenkaan saatu vastausta.

| (59) | Komissio hankki ja ristiintarkasti kaikki tuen, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusasetuksen 28 artiklan soveltamista. Koronaviruspandemian puhkeamisen ja sen johdosta toteutettujen toimenpiteiden vuoksi, jäljempänä ’koronavirusta koskeva ilmoitus’ (9), komissio ei kyennyt tekemään tarkastuskäyntejä Kiinan viranomaisten, otokseen valittujen yritysten ja yhteistyössä toimineiden tuojien ja käyttäjien toimitiloihin. Sen sijaan komissio tarkasti Kiinan viranomaisten toimittamat tiedot etätarkastuksessa, johon asianomaisten ministeriöiden ja muiden virastojen virkamiehet osallistuivat. Lisäksi komissio komissio suoritti videoneuvottelun välityksellä etätarkastuksen seuraavissa yrityksissä: | Unionin tuottajat:






  — | Acome S. A. (Ranska), |
| --- | --- | --- | --- |

(59)

Komissio hankki ja ristiintarkasti kaikki tuen, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perusasetuksen 28 artiklan soveltamista. Koronaviruspandemian puhkeamisen ja sen johdosta toteutettujen toimenpiteiden vuoksi, jäljempänä ’koronavirusta koskeva ilmoitus’ (9), komissio ei kyennyt tekemään tarkastuskäyntejä Kiinan viranomaisten, otokseen valittujen yritysten ja yhteistyössä toimineiden tuojien ja käyttäjien toimitiloihin. Sen sijaan komissio tarkasti Kiinan viranomaisten toimittamat tiedot etätarkastuksessa, johon asianomaisten ministeriöiden ja muiden virastojen virkamiehet osallistuivat. Lisäksi komissio komissio suoritti videoneuvottelun välityksellä etätarkastuksen seuraavissa yrityksissä:

9

Unionin tuottajat:

—

Acome S. A. (Ranska),

| — | Corning Optical Communications Sp. z o.o. ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset (Espanja, Italia, Puola, Ranska, Saksa, Tanska) |
| --- | --- |

—

Corning Optical Communications Sp. z o.o. ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset (Espanja, Italia, Puola, Ranska, Saksa, Tanska)

| — | Prysmian S.p.A. ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset (Alankomaat, Espanja, Italia, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Suomi, Tanska) |
| --- | --- |

—

Prysmian S.p.A. ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset (Alankomaat, Espanja, Italia, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Suomi, Tanska)

| | Tuojat:






  — | Cable 77 Danmark ApS (Tanska) |
| --- | --- | --- |

Tuojat:

—

Cable 77 Danmark ApS (Tanska)

| — | Connect Com GmbH (Saksa) |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Saksa)

| — | Eku Kabel GmbH (Saksa) |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Saksa)

| — | Har&Ca S.r.l. (Italia) |
| --- | --- |

—

Har&Ca S.r.l. (Italia)

| — | Infraconcepts B.V. (Alankomaat) |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Alankomaat)

| | Käyttäjät:






  — | Deutsche Telekom GmbH (Saksa) |
| --- | --- | --- |

Käyttäjät:

—

Deutsche Telekom GmbH (Saksa)

| | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat: | FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan |
| --- | --- | --- | --- |

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing

| — | Fiberhome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan |
| --- | --- |

—

Fiberhome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan

| — | China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan |
| --- | --- |

—

China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan

| — | Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing |
| --- | --- |

—

Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing

| | ZTT-ryhmä:






  — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong, |
| --- | --- | --- |

ZTT-ryhmä:

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong,

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong.

1.9   Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen ja myöhempi menettely

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen ja myöhempi menettely

| (60) | Komissio pyysi 10 päivänä toukokuuta 2021 otoksen ulkopuolisilta yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta sekä otokseen valituilta unionin tuottajilta lisätietoja muun muassa myyntitiedoista (tuotevalvontakoodiryhmittäin), investoinneista ja tarjouskilpailuista. Komissio tarkasti vastaukset etätarkastuksissa. |
| --- | --- |

(60)

Komissio pyysi 10 päivänä toukokuuta 2021 otoksen ulkopuolisilta yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta sekä otokseen valituilta unionin tuottajilta lisätietoja muun muassa myyntitiedoista (tuotevalvontakoodiryhmittäin), investoinneista ja tarjouskilpailuista. Komissio tarkasti vastaukset etätarkastuksissa.

| (61) | Komissio ilmoitti 24 päivänä elokuuta 2021 perusasetuksen 29 a artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisille osapuolille aikeestaan olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä ja jatkaa tutkimusta. |
| --- | --- |

(61)

Komissio ilmoitti 24 päivänä elokuuta 2021 perusasetuksen 29 a artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisille osapuolille aikeestaan olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä ja jatkaa tutkimusta.

| (62) | Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. |
| --- | --- |

(62)

Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.

1.10   Lopullisten päätelmien ilmoittaminen

Lopullisten päätelmien ilmoittaminen

| (63) | Komissio ilmoitti 14 päivänä syyskuuta 2021 kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen tasoitustullin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. |
| --- | --- |

(63)

Komissio ilmoitti 14 päivänä syyskuuta 2021 kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen tasoitustullin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’.

| (64) | Kaikille osapuolille annettiin 20 päivän määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(64)

Kaikille osapuolille annettiin 20 päivän määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (65) | Huomautuksia saatiin valituksen tekijältä, Kiinan viranomaisilta, CCCME:ltä, otokseen valituilta kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta (Connect Com GmbH, jäljempänä ’Connect Com’). Kaksi otoksen ulkopuolista yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottaja toimitti selvennyksiä komission tekemistä virheistä, jotka liittyivät niiden yhteistyössä toimimiseen ja tarkkaan nimeen. Virheet korjattiin. |
| --- | --- |

(65)

Huomautuksia saatiin valituksen tekijältä, Kiinan viranomaisilta, CCCME:ltä, otokseen valituilta kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta (Connect Com GmbH, jäljempänä ’Connect Com’). Kaksi otoksen ulkopuolista yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottaja toimitti selvennyksiä komission tekemistä virheistä, jotka liittyivät niiden yhteistyössä toimimiseen ja tarkkaan nimeen. Virheet korjattiin.

| (66) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksen 5.7 kohdan säännösten mukaisesti. Kuuleminen järjestettiin CCCME:n kanssa. |
| --- | --- |

(66)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksen 5.7 kohdan säännösten mukaisesti. Kuuleminen järjestettiin CCCME:n kanssa.

| (67) | Komissio käsittelee tässä asetuksessa huomautuksia, jotka toimitettiin tukien vastaisen menettelyn aikana. Huomautuksia, jotka toimitettiin erillisen polkumyyntitutkimuksen yhteydessä, ei käsitellä tässä asetuksessa, elleivät osapuolet nimenomaisesti ilmoittaneet, että toimitetut huomautukset koskevat molempia menettelyjä. |
| --- | --- |

(67)

Komissio käsittelee tässä asetuksessa huomautuksia, jotka toimitettiin tukien vastaisen menettelyn aikana. Huomautuksia, jotka toimitettiin erillisen polkumyyntitutkimuksen yhteydessä, ei käsitellä tässä asetuksessa, elleivät osapuolet nimenomaisesti ilmoittaneet, että toimitetut huomautukset koskevat molempia menettelyjä.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (68) | Tarkasteltavana ovat Kiinasta peräisin olevat yksimuotovalokaapelit, jotka muodostuvat yhdestä tai useammasta kuidusta, joista kullakin on oma kuorensa, sekä suojapäällysteestä, ja joihin voi olla yhdistetty sähköjohtimia ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8544 70 00 (Taric-koodi 8544700010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(68)

Tarkasteltavana ovat Kiinasta peräisin olevat yksimuotovalokaapelit, jotka muodostuvat yhdestä tai useammasta kuidusta, joista kullakin on oma kuorensa, sekä suojapäällysteestä, ja joihin voi olla yhdistetty sähköjohtimia ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8544 70 00 (Taric-koodi 8544700010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (69) | Tutkimukseen eivät sisälly seuraavat tuotteet:






  i) | kaapelit, joiden jokaisen optisen kuidun jommassakummassa tai kummassakin päässä on käyttövalmiit liittimet ja |
| --- | --- | --- |

(69)

Tutkimukseen eivät sisälly seuraavat tuotteet:

i)

kaapelit, joiden jokaisen optisen kuidun jommassakummassa tai kummassakin päässä on käyttövalmiit liittimet ja

| ii) | merenalaiseen käyttöön tarkoitetut kaapelit. Merenalaiseen käyttöön tarkoitetut kaapelit ovat muovieristeisiä valokaapeleita, joissa on kupari- tai alumiinijohdin ja joissa kuidut ovat metallimoduul(e)issa. |
| --- | --- |

ii)

merenalaiseen käyttöön tarkoitetut kaapelit. Merenalaiseen käyttöön tarkoitetut kaapelit ovat muovieristeisiä valokaapeleita, joissa on kupari- tai alumiinijohdin ja joissa kuidut ovat metallimoduul(e)issa.

| (70) | Valokaapeleita käytetään optisen siirron välineenä televiestintäverkoissa kaukosiirto-, metro- ja liityntäverkoissa. |
| --- | --- |

(70)

Valokaapeleita käytetään optisen siirron välineenä televiestintäverkoissa kaukosiirto-, metro- ja liityntäverkoissa.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (71) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(71)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote,

| — | asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; ja |
| --- | --- |

—

asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; ja

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (72) | Komissio on päättänyt tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(72)

Komissio on päättänyt tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

2.3   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (73) | ZTT-ryhmä pyysi optisten maadoituskaapelien, jäljempänä ’OPGW-kaapelit’, ja optisten vaihejohdinkaapelien, jäljempänä ’OPPC-kaapelit’, jättämistä tutkimuksen ulkopuolelle. Se väitti, että vaikka nämä kaapelit kuuluvat tuotteen määritelmän piiriin, niiden fyysisiin ominaisuuksiin ja käyttötarkoituksiin (eli sähkönsiirtoon) sovelletaan eri teknisiä standardeja, niitä valmistetaan eri raaka-aineista ja eri tuotantoprosesseilla ja niitä myydään eri markkinoilla. Lisäksi väitettiin, että OPGW- ja OPPC-kaapelien osuus unioniin suuntautuvasta myynnistä on vähäinen. ZTT-ryhmä pyysi myös, että jos komissio katsoo OPGW- ja OPPC-kaapelien kuuluvan tuotteen määritelmän piiriin, näiden tuotteiden erityisominaisuuksiin, loppukäyttöön tai markkinasegmenttiin liittyvät tekijät on otettava tutkimuksessa huomioon. |
| --- | --- |

(73)

ZTT-ryhmä pyysi optisten maadoituskaapelien, jäljempänä ’OPGW-kaapelit’, ja optisten vaihejohdinkaapelien, jäljempänä ’OPPC-kaapelit’, jättämistä tutkimuksen ulkopuolelle. Se väitti, että vaikka nämä kaapelit kuuluvat tuotteen määritelmän piiriin, niiden fyysisiin ominaisuuksiin ja käyttötarkoituksiin (eli sähkönsiirtoon) sovelletaan eri teknisiä standardeja, niitä valmistetaan eri raaka-aineista ja eri tuotantoprosesseilla ja niitä myydään eri markkinoilla. Lisäksi väitettiin, että OPGW- ja OPPC-kaapelien osuus unioniin suuntautuvasta myynnistä on vähäinen. ZTT-ryhmä pyysi myös, että jos komissio katsoo OPGW- ja OPPC-kaapelien kuuluvan tuotteen määritelmän piiriin, näiden tuotteiden erityisominaisuuksiin, loppukäyttöön tai markkinasegmenttiin liittyvät tekijät on otettava tutkimuksessa huomioon.

| (74) | OPGW- ja OPPC-kaapeleita käytetään tiedonsiirrossa, ja niillä on samat perusominaisuudet kuin muillakin valokaapeleilla, esimerkiksi seuraavat: i) ne sisältävät valokuituja; ii) päällystetyn valokuidun läpimitta on samaa luokkaa; iii) kuitujen lukumäärä on samaa luokkaa; iv) myös kuitujen lukumäärä moduulia kohtia on sama; ja v) kaapelin ytimen rakenne on sama. Tähän tosiseikkaan ei vaikuta se, että OPGW- ja OPPC-kaapeleilla on lisäkäyttötarkoituksia (sähkön siirto) ja tiettyjä ominaisuuksia (mm. elektroniset ominaisuudet, ei tulenkestävyyden vaatimusta, suurempaa vetolujuutta koskeva vaatimus). |
| --- | --- |

(74)

OPGW- ja OPPC-kaapeleita käytetään tiedonsiirrossa, ja niillä on samat perusominaisuudet kuin muillakin valokaapeleilla, esimerkiksi seuraavat: i) ne sisältävät valokuituja; ii) päällystetyn valokuidun läpimitta on samaa luokkaa; iii) kuitujen lukumäärä on samaa luokkaa; iv) myös kuitujen lukumäärä moduulia kohtia on sama; ja v) kaapelin ytimen rakenne on sama. Tähän tosiseikkaan ei vaikuta se, että OPGW- ja OPPC-kaapeleilla on lisäkäyttötarkoituksia (sähkön siirto) ja tiettyjä ominaisuuksia (mm. elektroniset ominaisuudet, ei tulenkestävyyden vaatimusta, suurempaa vetolujuutta koskeva vaatimus).

| (75) | Lisäksi kaikkiin kaapelilajeihin sovelletaan jossakin määrin erilaisia teknisiä eritelmiä ja standardeja. Raaka-aineiden osalta sillä seikalla, että valokaapelin yhdessä komponentissa käytetty yksi raaka-aine on erilainen kuin muissa kaapeleissa, ei ole merkitystä: kaikkien valokaapelien valmistuksessa käytetään valokuituja. Valmistusprosessin osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että tietyissä vakiovalokaapelien erityisesti suojatuissa malleissa on teräslankakerros vaipan ympärillä ja että nämä kaapelit tehdään samoilla laitteilla kuin OPGW-kaapelit. Lisäksi OPGW- ja OPPC-kaapelien suojavaipan valmistus koskee vain yhtä näiden kaapelien rakennusvaihetta, mikä ei oikeuta niiden jättämistä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Myöskään sillä ei ole merkitystä väitteen arvioinnin kannalta, että unioniin suuntautuvan OPGW- ja OPPC-kaapelien myynnin osuus oli pieni tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala tuottaa myös OPGW- ja OPPC-kaapeleita, minkä vuoksi se kilpailee suoraan kiinalaisten viejien kanssa myös näiden kaapeleiden osalta. |
| --- | --- |

(75)

Lisäksi kaikkiin kaapelilajeihin sovelletaan jossakin määrin erilaisia teknisiä eritelmiä ja standardeja. Raaka-aineiden osalta sillä seikalla, että valokaapelin yhdessä komponentissa käytetty yksi raaka-aine on erilainen kuin muissa kaapeleissa, ei ole merkitystä: kaikkien valokaapelien valmistuksessa käytetään valokuituja. Valmistusprosessin osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että tietyissä vakiovalokaapelien erityisesti suojatuissa malleissa on teräslankakerros vaipan ympärillä ja että nämä kaapelit tehdään samoilla laitteilla kuin OPGW-kaapelit. Lisäksi OPGW- ja OPPC-kaapelien suojavaipan valmistus koskee vain yhtä näiden kaapelien rakennusvaihetta, mikä ei oikeuta niiden jättämistä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Myöskään sillä ei ole merkitystä väitteen arvioinnin kannalta, että unioniin suuntautuvan OPGW- ja OPPC-kaapelien myynnin osuus oli pieni tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala tuottaa myös OPGW- ja OPPC-kaapeleita, minkä vuoksi se kilpailee suoraan kiinalaisten viejien kanssa myös näiden kaapeleiden osalta.

| (76) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että OPGW- ja OPPC-kaapelit ovat valokaapeleita, joilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin muilla tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään kuuluvilla valokaapeleilla, minkä vuoksi näistä tuotteista ei tarvinnut tehdä erillistä analyysiä. Lisäksi niiden tuotevalvontakoodien perusteella, joita komissio käytti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleja koskevissa laskelmissa, voidaan yksilöidä asianmukaisesti OPGW- ja OPPC-kaapelit ja komissio voi tehdä oikeudenmukaisen hintavertailun unionin ja kiinalaisten tuottajien välillä. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(76)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että OPGW- ja OPPC-kaapelit ovat valokaapeleita, joilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin muilla tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään kuuluvilla valokaapeleilla, minkä vuoksi näistä tuotteista ei tarvinnut tehdä erillistä analyysiä. Lisäksi niiden tuotevalvontakoodien perusteella, joita komissio käytti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleja koskevissa laskelmissa, voidaan yksilöidä asianmukaisesti OPGW- ja OPPC-kaapelit ja komissio voi tehdä oikeudenmukaisen hintavertailun unionin ja kiinalaisten tuottajien välillä. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (77) | ZTT-ryhmä ehdotti neljää menetelmää, joilla voitaisiin puuttua mahdollisiin kiertämiskäytäntöihin ja välttää ne, jos OPGW- ja OPPC-kaapelit jätettäisiin tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Tällaisia ovat i) tulliviranomaisten suorittama silmämääräinen ja asiakirjatarkastus, ii) sertifiointijärjestelmä, iii) tiettyyn käyttötarkoitukseen perustuva tullivalvonta ja iv) seurantajärjestelmä. Koska pääteltiin, että OPGW- ja OPPC-kaapelit kuuluvat tutkimuksen piiriin, kiertämisen estämiseksi ehdotettuja menetelmiä ei ollut tarpeen käsitellä. |
| --- | --- |

(77)

ZTT-ryhmä ehdotti neljää menetelmää, joilla voitaisiin puuttua mahdollisiin kiertämiskäytäntöihin ja välttää ne, jos OPGW- ja OPPC-kaapelit jätettäisiin tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Tällaisia ovat i) tulliviranomaisten suorittama silmämääräinen ja asiakirjatarkastus, ii) sertifiointijärjestelmä, iii) tiettyyn käyttötarkoitukseen perustuva tullivalvonta ja iv) seurantajärjestelmä. Koska pääteltiin, että OPGW- ja OPPC-kaapelit kuuluvat tutkimuksen piiriin, kiertämisen estämiseksi ehdotettuja menetelmiä ei ollut tarpeen käsitellä.

3.   TUET

TUET

3.1   Johdanto: Valtion suunnitelmat, hankkeet ja muut asiakirjat

Johdanto: Valtion suunnitelmat, hankkeet ja muut asiakirjat

| (78) | Ennen tuen ja tukiohjelmien muodossa annettavien väitettyjen tukien analysointia komissio arvioi valtion suunnitelmia, hankkeita ja muita asiakirjoja, jotka vaikuttivat tarkasteltavana olevan tuotteen ja/tai sen tuotantopanosten sektoriin ja olivat siten olennaisia päätelmien kannalta. Komissio totesi jäljempänä esitettävistä syistä, että kaikkien arvioitavana olevien tukien tai tukiohjelmien perustana on valokaapeleiden tuotannonalan edistämistä koskevien Kiinan viranomaisten keskushallinnon suunnitelmien toteuttaminen. |
| --- | --- |

(78)

Ennen tuen ja tukiohjelmien muodossa annettavien väitettyjen tukien analysointia komissio arvioi valtion suunnitelmia, hankkeita ja muita asiakirjoja, jotka vaikuttivat tarkasteltavana olevan tuotteen ja/tai sen tuotantopanosten sektoriin ja olivat siten olennaisia päätelmien kannalta. Komissio totesi jäljempänä esitettävistä syistä, että kaikkien arvioitavana olevien tukien tai tukiohjelmien perustana on valokaapeleiden tuotannonalan edistämistä koskevien Kiinan viranomaisten keskushallinnon suunnitelmien toteuttaminen.

| (79) | Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja osoitetaan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (10). |
| --- | --- |

(79)

Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja osoitetaan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (10).

10

| (80) | Kiinan viranomaiset pitävät valokaapelilaitteita keskeisenä tuotteena julkisten politiikka-asiakirjojen ja luettelojen (11) mukaan. Tällainen luokittelu on erittäin tärkeää, koska siinä otetaan tietyt sektorit sellaisten erityisten politiikka- ja tukitoimenpiteiden piiriin, joiden tarkoituksena on vauhdittaa kehitystä kullakin sektorilla (12). Valokaapelit ovat keskeinen komponentti internetverkkoinfrastruktuurissa, joten niillä on äärimmäisen tärkeä asema valokuituverkkojen ja laajakaistainternetin käyttöönotossa. Viimeksi mainittujen kehitystä Kiinassa ohjataan ja hallinnoidaan lukuisilla toisiinsa liittyvillä suunnitelmilla, ohjeilla ja muilla asiakirjoilla, joita annetaan kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla. Esimerkkejä tällaisista keskeisistä toimintapoliittisista asiakirjoista ovat seuraavassa esitettävät suunnitelmat, hankkeet ja muut asiakirjat. |
| --- | --- |

(80)

Kiinan viranomaiset pitävät valokaapelilaitteita keskeisenä tuotteena julkisten politiikka-asiakirjojen ja luettelojen (11) mukaan. Tällainen luokittelu on erittäin tärkeää, koska siinä otetaan tietyt sektorit sellaisten erityisten politiikka- ja tukitoimenpiteiden piiriin, joiden tarkoituksena on vauhdittaa kehitystä kullakin sektorilla (12). Valokaapelit ovat keskeinen komponentti internetverkkoinfrastruktuurissa, joten niillä on äärimmäisen tärkeä asema valokuituverkkojen ja laajakaistainternetin käyttöönotossa. Viimeksi mainittujen kehitystä Kiinassa ohjataan ja hallinnoidaan lukuisilla toisiinsa liittyvillä suunnitelmilla, ohjeilla ja muilla asiakirjoilla, joita annetaan kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla. Esimerkkejä tällaisista keskeisistä toimintapoliittisista asiakirjoista ovat seuraavassa esitettävät suunnitelmat, hankkeet ja muut asiakirjat.

11

12

| (81) | Kiinan 13. kansallisessa talouden ja yhteiskunnan kehityksen viisivuotissuunnitelmassa, jäljempänä ’13. viisivuotissuunnitelma’, joka kattaa vuodet 2016–2020, korostetaan Kiinan viranomaisten strategista visiota keskeisten teollisuudenalojen kehittämiseksi ja edistämiseksi. 13. viisivuotissuunnitelmassa korostettiin Kiinan viranomaisten aikomusta vahvistaa strategisen huipputeknologian heittämistä, joihin kuuluu tietotekniikka luvussa 6. Luvussa 23 todetaan lisäksi, että tietoverkkoja, joihin valokaapelit kuuluvat, pidetään ”strategisena kehittyvänä tuotannonalana”. Tähän liittyen 13. viisivuotissuunnitelmassa todetaan, että Kiinan viranomaiset auttavat varmistamaan kehittyvien tuotannonalojen tuotanto- ja innovointiketjujen nopean kehityksen, jotta voidaan vauhdittaa tuotannonalojen klusteroitumista niiden erityisominaisuuksien mukaan, ja kannustavat kiinalaisia yrityksiä kohdentamaan innovointiresursseja globaalisti. |
| --- | --- |

(81)

Kiinan 13. kansallisessa talouden ja yhteiskunnan kehityksen viisivuotissuunnitelmassa, jäljempänä ’13. viisivuotissuunnitelma’, joka kattaa vuodet 2016–2020, korostetaan Kiinan viranomaisten strategista visiota keskeisten teollisuudenalojen kehittämiseksi ja edistämiseksi. 13. viisivuotissuunnitelmassa korostettiin Kiinan viranomaisten aikomusta vahvistaa strategisen huipputeknologian heittämistä, joihin kuuluu tietotekniikka luvussa 6. Luvussa 23 todetaan lisäksi, että tietoverkkoja, joihin valokaapelit kuuluvat, pidetään ”strategisena kehittyvänä tuotannonalana”. Tähän liittyen 13. viisivuotissuunnitelmassa todetaan, että Kiinan viranomaiset auttavat varmistamaan kehittyvien tuotannonalojen tuotanto- ja innovointiketjujen nopean kehityksen, jotta voidaan vauhdittaa tuotannonalojen klusteroitumista niiden erityisominaisuuksien mukaan, ja kannustavat kiinalaisia yrityksiä kohdentamaan innovointiresursseja globaalisti.

| (82) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että 13. viisivuotissuunnitelmassa ei ole viittausta valokaapeleihin ja että komissio vain oletti, että valokaapelit on luokiteltu ”tietoverkkoihin”. Kiinan viranomaisten mukaan 13. viisivuotissuunnitelman luvussa 6 mainitaan selvästi, että siinä keskitytään ”tarkoitukseltaan yleiseen” teknologiaan, luvussa 23 ei mainita valokaapeleiden tuotannonalaa ja luvussa 23 käytetystä termistä ”tietoverkko” käy selvästi ilmi, että kyseessä eivät ole valokaapelit tai tietyt tuotteet vaan yleinen infrastruktuuri. Samoin luvussa 25 puhutaan ”optisista verkoista” eikä tietyistä tuotteista kuten valokaapeleista. |
| --- | --- |

(82)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että 13. viisivuotissuunnitelmassa ei ole viittausta valokaapeleihin ja että komissio vain oletti, että valokaapelit on luokiteltu ”tietoverkkoihin”. Kiinan viranomaisten mukaan 13. viisivuotissuunnitelman luvussa 6 mainitaan selvästi, että siinä keskitytään ”tarkoitukseltaan yleiseen” teknologiaan, luvussa 23 ei mainita valokaapeleiden tuotannonalaa ja luvussa 23 käytetystä termistä ”tietoverkko” käy selvästi ilmi, että kyseessä eivät ole valokaapelit tai tietyt tuotteet vaan yleinen infrastruktuuri. Samoin luvussa 25 puhutaan ”optisista verkoista” eikä tietyistä tuotteista kuten valokaapeleista.

| (83) | 13. viisivuotissuunnitelman luvussa 4 ”Kehittämisen filosofia” luetellaan ”tietoteknologian mukauttaminen” yhtenä kehittämisprioriteettina. Luvussa määritellään fokus ja prioriteetit 13. viisivuotissuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi, ja siinä luetellut tekijät ovat strategisesti merkittäviä. Sen vuoksi ”tietotekniikkaa” pidetään keskeisenä osatekijänä maan kehittämisen kannalta 13. viisivuotissuunnitelman kattamalla kaudella. Lisäksi 13. viisivuotissuunnitelmassa viitataan ”tietotekniikkaan” useissa luvuissa, joissa käsitellään talouden ja yhteiskunnan eri sektoreita. |
| --- | --- |

(83)

13. viisivuotissuunnitelman luvussa 4 ”Kehittämisen filosofia” luetellaan ”tietoteknologian mukauttaminen” yhtenä kehittämisprioriteettina. Luvussa määritellään fokus ja prioriteetit 13. viisivuotissuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi, ja siinä luetellut tekijät ovat strategisesti merkittäviä. Sen vuoksi ”tietotekniikkaa” pidetään keskeisenä osatekijänä maan kehittämisen kannalta 13. viisivuotissuunnitelman kattamalla kaudella. Lisäksi 13. viisivuotissuunnitelmassa viitataan ”tietotekniikkaan” useissa luvuissa, joissa käsitellään talouden ja yhteiskunnan eri sektoreita.

| (84) | 13. viisivuotissuunnitelman luvun 23 ”Strategisten uusien tuotannonalojen kehittäminen” jaksossa 2 ”Strategiset tuotannonalat” todetaan, että ”kannustamme strategisia tuotannonaloja ilmailun, merentutkimuksen, tietoverkkojen, luonnontieteiden ja ydinteknologian alalla”. Lisäksi luvussa 25 ”Kaikkialle ulottuvan ja tehokkaan tietoverkon rakentaminen” todetaan, että ”vauhditamme nopean, turvallisen ja kaikkialle ulottuvan seuraavan sukupolven mobiilitietoinfrastuktuurin rakentamista ja levitämme tietoverkkoteknologian käyttöä”, mihin sisältyvät uuden sukupolven nopeat valokuituverkot, edistyneet ja kaikkialle ulottuvat langattomat laajakaistaverkot ja uusi tietoverkkoteknologia. Lisäksi laatikossa 9 esitetään luettelo tietotekniikkahankkeista, joihin kuuluu kansallinen laajakaistasuunnitelma, jossa keskitytään nopeiden, suuren kapasiteetin optisten televiestintäjärjestelmien perustamiseen. |
| --- | --- |

(84)

13. viisivuotissuunnitelman luvun 23 ”Strategisten uusien tuotannonalojen kehittäminen” jaksossa 2 ”Strategiset tuotannonalat” todetaan, että ”kannustamme strategisia tuotannonaloja ilmailun, merentutkimuksen, tietoverkkojen, luonnontieteiden ja ydinteknologian alalla”. Lisäksi luvussa 25 ”Kaikkialle ulottuvan ja tehokkaan tietoverkon rakentaminen” todetaan, että ”vauhditamme nopean, turvallisen ja kaikkialle ulottuvan seuraavan sukupolven mobiilitietoinfrastuktuurin rakentamista ja levitämme tietoverkkoteknologian käyttöä”, mihin sisältyvät uuden sukupolven nopeat valokuituverkot, edistyneet ja kaikkialle ulottuvat langattomat laajakaistaverkot ja uusi tietoverkkoteknologia. Lisäksi laatikossa 9 esitetään luettelo tietotekniikkahankkeista, joihin kuuluu kansallinen laajakaistasuunnitelma, jossa keskitytään nopeiden, suuren kapasiteetin optisten televiestintäjärjestelmien perustamiseen.

| (85) | 13. viisivuotissuunnitelma on keskeinen poliittinen asiakirja, jossa esitetään Kiinan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen prioriteetit ja tuodaan näin esiin keskeiset alat niin, ettei prioriteettien konkreettisen saavuttamisen kaikkia yksityiskohtia välttämättä esitetä. Sen vuoksi se, että valokaapeleita ei mainita 13. viisivuotissuunnitelmassa, ei tarkoita sitä, etteikö niitä pidettäisi keskeisenä ja välttämättömänä osatekijänä tietotekniikan ja tietoverkkoinfrastruktuurin kehittämiseen liittyvän yleisen strategien tavoitteen saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

(85)

13. viisivuotissuunnitelma on keskeinen poliittinen asiakirja, jossa esitetään Kiinan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen prioriteetit ja tuodaan näin esiin keskeiset alat niin, ettei prioriteettien konkreettisen saavuttamisen kaikkia yksityiskohtia välttämättä esitetä. Sen vuoksi se, että valokaapeleita ei mainita 13. viisivuotissuunnitelmassa, ei tarkoita sitä, etteikö niitä pidettäisi keskeisenä ja välttämättömänä osatekijänä tietotekniikan ja tietoverkkoinfrastruktuurin kehittämiseen liittyvän yleisen strategien tavoitteen saavuttamisen kannalta.

| (86) | Uuden sukupolven tietotekniikkateollisuus, johon myös valokaapelit kuuluvat tieto- ja viestintävälineenä, on kannustettava tuotannonala myös Made in China 2025 -aloitteessa (13). Tässä aloitteessa televiestintälaitteet määritellään myös supersuurnopeusteknologiaksi ja suuren kapasiteetin älykkääksi optisen siirron teknologiaksi, ja strategisia tehtäviä ja prioriteetteja käsittelevässä kohdassa etusijalle asetetaan valokuituverkon rakentamisen ja käyttöönoton vauhdittaminen. |
| --- | --- |

(86)

Uuden sukupolven tietotekniikkateollisuus, johon myös valokaapelit kuuluvat tieto- ja viestintävälineenä, on kannustettava tuotannonala myös Made in China 2025 -aloitteessa (13). Tässä aloitteessa televiestintälaitteet määritellään myös supersuurnopeusteknologiaksi ja suuren kapasiteetin älykkääksi optisen siirron teknologiaksi, ja strategisia tehtäviä ja prioriteetteja käsittelevässä kohdassa etusijalle asetetaan valokuituverkon rakentamisen ja käyttöönoton vauhdittaminen.

13

| (87) | Koska valokaapeleiden tuotannonala on Made in China 2025 -strategiassa kannustettava tuotannonala, se voi saada huomattavaa valtion rahoitusta. Made in China 2025 -aloitetta (14) – ja näin ollen epäsuorasti valokaapeleiden tuotannonalaa – tukemaan on perustettu joukko rahastoja, kuten kansallinen mikropiirirahasto (15), edistyneen valmistusteollisuuden rahasto (16) sekä kehittyvien tuotannonalojen investointirahasto (17). |
| --- | --- |

(87)

Koska valokaapeleiden tuotannonala on Made in China 2025 -strategiassa kannustettava tuotannonala, se voi saada huomattavaa valtion rahoitusta. Made in China 2025 -aloitetta (14) – ja näin ollen epäsuorasti valokaapeleiden tuotannonalaa – tukemaan on perustettu joukko rahastoja, kuten kansallinen mikropiirirahasto (15), edistyneen valmistusteollisuuden rahasto (16) sekä kehittyvien tuotannonalojen investointirahasto (17).

14

15

16

17

| (88) | Koska valokuituverkkojen rakentaminen sisältyy yhtenä tavoitteena Made in China 2025 -strategiaan tai muihin strategisiin suunnitteluasiakirjoihin, tuotteet, jotka ovat välttämättömiä, jotta voidaan laajentaa kyseisten verkkojen rakentamista edelleen, kuten siirtoon käytettävät valokaapelit, kuuluvat näiden strategisten suunnitelmien soveltamisalaan ja saavat näin ollen hyötyä etuuskohtelun mukaisista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(88)

Koska valokuituverkkojen rakentaminen sisältyy yhtenä tavoitteena Made in China 2025 -strategiaan tai muihin strategisiin suunnitteluasiakirjoihin, tuotteet, jotka ovat välttämättömiä, jotta voidaan laajentaa kyseisten verkkojen rakentamista edelleen, kuten siirtoon käytettävät valokaapelit, kuuluvat näiden strategisten suunnitelmien soveltamisalaan ja saavat näin ollen hyötyä etuuskohtelun mukaisista toimenpiteistä.

| (89) | Valokaapelit mainitaan lisäksi usein kohdassa ”Tietotekniikkateollisuuden uusi sukupolvi” ja erityisesti kohdassa ”Tieto- ja viestintälaitteet”. Made in China 2025 -etenemissuunnitelmaan (18) sisältyy kymmenen strategista toiminta-alaa, jotka ovat Kiinan viranomaisten kannalta keskeisiä tuotannonaloja. Siinä kuvataan osan 1 ”Tietotekniikkateollisuuden uusi sukupolvi” kohdassa 1.2 ”Tieto- ja viestintälaitteet” tuoteluokat nopeat ja suuren kapasiteetin optiset siirtolaitteet (400G/1Tbps) sekä nopeat optiset liityntälaitteet (10G/100Gbps) tuotteiksi, jotka kuuluvat tämän sektorin kehittämisprioriteetteihin. Tietotekniikan uusi sukupolvi saa siten etua asiakirjassa luetelluista tukimekanismeista, kuten tukipolitiikasta, veropolitiikasta sekä valtioneuvoston valvonnasta ja tuesta (19). |
| --- | --- |

(89)

Valokaapelit mainitaan lisäksi usein kohdassa ”Tietotekniikkateollisuuden uusi sukupolvi” ja erityisesti kohdassa ”Tieto- ja viestintälaitteet”. Made in China 2025 -etenemissuunnitelmaan (18) sisältyy kymmenen strategista toiminta-alaa, jotka ovat Kiinan viranomaisten kannalta keskeisiä tuotannonaloja. Siinä kuvataan osan 1 ”Tietotekniikkateollisuuden uusi sukupolvi” kohdassa 1.2 ”Tieto- ja viestintälaitteet” tuoteluokat nopeat ja suuren kapasiteetin optiset siirtolaitteet (400G/1Tbps) sekä nopeat optiset liityntälaitteet (10G/100Gbps) tuotteiksi, jotka kuuluvat tämän sektorin kehittämisprioriteetteihin. Tietotekniikan uusi sukupolvi saa siten etua asiakirjassa luetelluista tukimekanismeista, kuten tukipolitiikasta, veropolitiikasta sekä valtioneuvoston valvonnasta ja tuesta (19).

18

19

| (90) | Valokaapelit liittyvät myös ”uusien materiaalien” luokkaan. Made in China 2025 -etenemissuunnitelman 9 jaksossa luetellaan ”uusia materiaaleja” ja niiden alaluokkia, muun muassa keskeisiä strategisia materiaaleja (9.2 kohta), kuten korkean suorituskyvyn kuidut ja komposiittimateriaalit. Kuten uuden ja huipputeknologian alan tuotteiden luettelon (2006) kohdista 6020004 ja 6020005 käy ilmi, valokuitutuotteita, etenkin niitä, jotka liittyvät valokuitupreformeihin, joka on valokaapeleiden tärkein tuotantopanos, pidetään ”uusina materiaaleina”. |
| --- | --- |

(90)

Valokaapelit liittyvät myös ”uusien materiaalien” luokkaan. Made in China 2025 -etenemissuunnitelman 9 jaksossa luetellaan ”uusia materiaaleja” ja niiden alaluokkia, muun muassa keskeisiä strategisia materiaaleja (9.2 kohta), kuten korkean suorituskyvyn kuidut ja komposiittimateriaalit. Kuten uuden ja huipputeknologian alan tuotteiden luettelon (2006) kohdista 6020004 ja 6020005 käy ilmi, valokuitutuotteita, etenkin niitä, jotka liittyvät valokuitupreformeihin, joka on valokaapeleiden tärkein tuotantopanos, pidetään ”uusina materiaaleina”.

| (91) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei selittänyt, millä perusteella se piti valokaapeleita ”uusina materiaaleina”. Ne korostivat, että etenemissuunnitelman 9.2.3 jaksossa viitataan vain ”korkean suorituskyvyn kuituihin ja komposiittimateriaaleihin” ja että vain valokaapeleiden tärkeintä tuotantopanosta eikä valokaapeleita pidetään ”uutena materiaalina”. |
| --- | --- |

(91)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei selittänyt, millä perusteella se piti valokaapeleita ”uusina materiaaleina”. Ne korostivat, että etenemissuunnitelman 9.2.3 jaksossa viitataan vain ”korkean suorituskyvyn kuituihin ja komposiittimateriaaleihin” ja että vain valokaapeleiden tärkeintä tuotantopanosta eikä valokaapeleita pidetään ”uutena materiaalina”.

| (92) | Komissio toisti, että uuden ja huipputeknologian alan tuotteiden luettelossa (2006) valokuitutuotteita, mukaan lukien valokuitupreformit, pidetään ”uusina materiaaleina”. Valokuitupreformit ovat keskeinen tuotantopanosmateriaali, jotka tuovat suurta lisäarvoa valokaapeleiden tuotantoon ja joiden osuus tuotantokustannuksista on huomattava. Tämän vuoksi komissio päätteli, että koska valokuitupreformit, jotka ovat valokaapeleiden puolivalmiita tuotteita, sisältyvät ”uusien materiaalien” luetteloon, valokaapeleiden ja ”uusien materiaalien” luokan välillä on suora yhteys. |
| --- | --- |

(92)

Komissio toisti, että uuden ja huipputeknologian alan tuotteiden luettelossa (2006) valokuitutuotteita, mukaan lukien valokuitupreformit, pidetään ”uusina materiaaleina”. Valokuitupreformit ovat keskeinen tuotantopanosmateriaali, jotka tuovat suurta lisäarvoa valokaapeleiden tuotantoon ja joiden osuus tuotantokustannuksista on huomattava. Tämän vuoksi komissio päätteli, että koska valokuitupreformit, jotka ovat valokaapeleiden puolivalmiita tuotteita, sisältyvät ”uusien materiaalien” luetteloon, valokaapeleiden ja ”uusien materiaalien” luokan välillä on suora yhteys.

| (93) | Made in China 2025 -etenemissuunnitelman lisäksi marraskuussa 2016 kymmenen strategisen toiminta-alan luettelosta tehtiin neljän keskeisen seikan luettelo (20), jonka julkaisi kansallinen valmistusstrategian neuvoa-antava komitea (NMSAC). Kiinan viranomaiset perustivat ryhmän laatimaan suunnitelmia, politiikkaa, hankkeita ja työskentelyjärjestelyjä edistämään valmistusteollisuuden kehittämistä ja koordinoimaan asioita alueiden ja osastojen välillä (21). Tässä luettelossa kukin kymmenestä strategisesta toiminta-alasta on jaettu neljään lukuun: i) keskeiset varaosat, ii) keskeiset materiaalit, iii) keskeiset edistyneet prosessit ja teknologiat sekä iv) tuotannonalan teknologia-alustat. Valokaapelit kuuluvat toiminta-alaan 1: uuden sukupolven tietotekniikka, kohta i) keskeiset perusvaraosat, alakohta 38 Ultrapienihäviöinen kuitu 400 G:n kaistanleveydellä (sähköverkko) ja kohta ii) keskeiset perusmateriaalit, alakohta 22 Uuden sukupolven optiset kuitumateriaalit. |
| --- | --- |

(93)

Made in China 2025 -etenemissuunnitelman lisäksi marraskuussa 2016 kymmenen strategisen toiminta-alan luettelosta tehtiin neljän keskeisen seikan luettelo (20), jonka julkaisi kansallinen valmistusstrategian neuvoa-antava komitea (NMSAC). Kiinan viranomaiset perustivat ryhmän laatimaan suunnitelmia, politiikkaa, hankkeita ja työskentelyjärjestelyjä edistämään valmistusteollisuuden kehittämistä ja koordinoimaan asioita alueiden ja osastojen välillä (21). Tässä luettelossa kukin kymmenestä strategisesta toiminta-alasta on jaettu neljään lukuun: i) keskeiset varaosat, ii) keskeiset materiaalit, iii) keskeiset edistyneet prosessit ja teknologiat sekä iv) tuotannonalan teknologia-alustat. Valokaapelit kuuluvat toiminta-alaan 1: uuden sukupolven tietotekniikka, kohta i) keskeiset perusvaraosat, alakohta 38 Ultrapienihäviöinen kuitu 400 G:n kaistanleveydellä (sähköverkko) ja kohta ii) keskeiset perusmateriaalit, alakohta 22 Uuden sukupolven optiset kuitumateriaalit.

20

21

| (94) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset toistivat kantansa, jonka mukaan 13. viisivuotissuunnitelma ja Made in China 2025 -aloite eivät ole velvoittavia tai laillisesti sitovia asiakirjoja. |
| --- | --- |

(94)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset toistivat kantansa, jonka mukaan 13. viisivuotissuunnitelma ja Made in China 2025 -aloite eivät ole velvoittavia tai laillisesti sitovia asiakirjoja.

| (95) | Komissio toi esiin, että sen sijaan, että 13. viisivuotissuunnitelmassa esitettäisiin vain yleisiä kannustavia huomioita, siinä käytetään sanamuotoja, jotka viittaavat sen sitovuuteen. Kuten 85 kappaleessa todetaan, 13. viisivuotissuunnitelma on keskeinen poliittinen asiakirja, jossa esitetään Kiinan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen prioriteetit ja joka toimii perustana sitoville säädöksille, jotka viranomaisten on otettava huomioon ja pantava täytäntöön hyväksyessään uusia sääntöjä tai jakaessaan julkisia varoja. |
| --- | --- |

(95)

Komissio toi esiin, että sen sijaan, että 13. viisivuotissuunnitelmassa esitettäisiin vain yleisiä kannustavia huomioita, siinä käytetään sanamuotoja, jotka viittaavat sen sitovuuteen. Kuten 85 kappaleessa todetaan, 13. viisivuotissuunnitelma on keskeinen poliittinen asiakirja, jossa esitetään Kiinan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen prioriteetit ja joka toimii perustana sitoville säädöksille, jotka viranomaisten on otettava huomioon ja pantava täytäntöön hyväksyessään uusia sääntöjä tai jakaessaan julkisia varoja.

| (96) | Made in China 2025 -aloitetta on tarkasteltava yhdessä Made in China 2025 -etenemissuunnitelman kanssa ja on otettava huomioon rahastot, jotka on luotu Made in China 2025 -aloitteen tukemiseksi. Vaikka Made in China 2025 -aloitteessa pääasiassa esitetään yleiset periaatteet, joita on noudatettava, sen täytäntöönpano maksamalla valtion varoja tietyille kannustettaville tuotannonaloille on sitovaa, minkä vuoksi se on kohdennettu tällaisiin kannustettaviin tuotannonaloihin eikä sitä sovelleta yleisesti. Lisäksi Made in China 2025 -aloitteessa käytetään sanamuotoja, jotka viittaavat saavutettaviin tavoitteisiin, kuten ”vauhditamme valokuituverkkojen rakentamista ja käyttöönottoa” ja ”edistämme ponnekkaasti läpimurtokehitystä keskeisillä aloilla”, kun viitataan ”uuden sukupolven tietotekniikkateollisuuteen”, johon sisältyvät ”tieto- ja viestintälaitteet”. |
| --- | --- |

(96)

Made in China 2025 -aloitetta on tarkasteltava yhdessä Made in China 2025 -etenemissuunnitelman kanssa ja on otettava huomioon rahastot, jotka on luotu Made in China 2025 -aloitteen tukemiseksi. Vaikka Made in China 2025 -aloitteessa pääasiassa esitetään yleiset periaatteet, joita on noudatettava, sen täytäntöönpano maksamalla valtion varoja tietyille kannustettaville tuotannonaloille on sitovaa, minkä vuoksi se on kohdennettu tällaisiin kannustettaviin tuotannonaloihin eikä sitä sovelleta yleisesti. Lisäksi Made in China 2025 -aloitteessa käytetään sanamuotoja, jotka viittaavat saavutettaviin tavoitteisiin, kuten ”vauhditamme valokuituverkkojen rakentamista ja käyttöönottoa” ja ”edistämme ponnekkaasti läpimurtokehitystä keskeisillä aloilla”, kun viitataan ”uuden sukupolven tietotekniikkateollisuuteen”, johon sisältyvät ”tieto- ja viestintälaitteet”.

| (97) | Sen vuoksi komissio hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteet. |
| --- | --- |

(97)

Sen vuoksi komissio hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteet.

| (98) | Valokaapeleiden tuotannonala kuuluu myös Kiinan teollisuus- ja tietotekniikkaministeriön, jäljempänä ’MIIT’, julkaiseman älykkään valmistusteollisuuden kehittämissuunnitelman (2016–2020) piiriin (22). Suunnitelman tarkoituksena on panna täyteen 13. viisivuotissuunnitelma ja siinä esitetään 10 keskeistä toimea, joilla pyritään lyhentämään tuotekehityssykliä, tehostamaan tuotantoa, parantamaan tuotteiden laatua, vähentämään toimintakustannuksia sekä resurssien ja energian kulutusta ja vauhdittamaan älykkään valmistusteollisuuden kehittämistä. Valtioneuvosto ilmoitti vuonna 2018 Kiinan suunnitelmasta laajentaa älykkään valmistuksen ohjelmaansa lisäämällä siihen noin 100 pilottihanketta samana vuonna, ja julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan kaksi otokseen valittuihin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevaa yritystä (Zhongtian Technology Precision Materials Ltd. ja Fiberhome Communication Technology) sisältyivät MIIT:n älykkään valmistuksen pilottidemonstrointihankkeiden luetteloon vuosina 2017 (23) ja 2018 (24). Lisäksi yksi yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista, Yangtze Optical Fibre and Cable, mainittiin ”National First Batch Smart Manufacturing Pilot Enterprise” -yrityksenä (25). |
| --- | --- |

(98)

Valokaapeleiden tuotannonala kuuluu myös Kiinan teollisuus- ja tietotekniikkaministeriön, jäljempänä ’MIIT’, julkaiseman älykkään valmistusteollisuuden kehittämissuunnitelman (2016–2020) piiriin (22). Suunnitelman tarkoituksena on panna täyteen 13. viisivuotissuunnitelma ja siinä esitetään 10 keskeistä toimea, joilla pyritään lyhentämään tuotekehityssykliä, tehostamaan tuotantoa, parantamaan tuotteiden laatua, vähentämään toimintakustannuksia sekä resurssien ja energian kulutusta ja vauhdittamaan älykkään valmistusteollisuuden kehittämistä. Valtioneuvosto ilmoitti vuonna 2018 Kiinan suunnitelmasta laajentaa älykkään valmistuksen ohjelmaansa lisäämällä siihen noin 100 pilottihanketta samana vuonna, ja julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan kaksi otokseen valittuihin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevaa yritystä (Zhongtian Technology Precision Materials Ltd. ja Fiberhome Communication Technology) sisältyivät MIIT:n älykkään valmistuksen pilottidemonstrointihankkeiden luetteloon vuosina 2017 (23) ja 2018 (24). Lisäksi yksi yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista, Yangtze Optical Fibre and Cable, mainittiin ”National First Batch Smart Manufacturing Pilot Enterprise” -yrityksenä (25).

22

23

24

25

| (99) | Vaikuttaa selvästi siltä, että maininta jossakin näistä luetteloista, jotka liittyvät Made in China 2025 -strategiaan, ei ole pelkästään mainoslause, vaan siihen liittyy myös taloudellisia etuja. Asiakirjassa ”MOF Notice concerning the transferred amounts for 2017 local industry transformation and upgrade programmes” on vastaava kohta rivillä 151, jossa todetaan, että Fiberhome Communication Technology sai ohjelmasta ”New Manufacturing mode of 5G communication network core equipment” tukea 12 miljoonaa RMB:tä. |
| --- | --- |

(99)

Vaikuttaa selvästi siltä, että maininta jossakin näistä luetteloista, jotka liittyvät Made in China 2025 -strategiaan, ei ole pelkästään mainoslause, vaan siihen liittyy myös taloudellisia etuja. Asiakirjassa ”MOF Notice concerning the transferred amounts for 2017 local industry transformation and upgrade programmes” on vastaava kohta rivillä 151, jossa todetaan, että Fiberhome Communication Technology sai ohjelmasta ”New Manufacturing mode of 5G communication network core equipment” tukea 12 miljoonaa RMB:tä.

| (100) | Useat muutkin asiakirjat tukevat päätelmää, jonka mukaan Kiinan viranomaiset ovat luoneet verkkoteknologiainfrastruktuuria ja laajakaistaverkkoja varten laajan tukikehyksen, joka kattaa muun muassa valokaapelien tuotannonalan. Jo vuonna 2009 sähköisen tietoteollisuuden mukautus- ja elvytyssuunnitelmassa (26) Kiinan viranomaiset ilmoittivat nimenomaiseksi tavoitteeksi ohjata ja edistää laajakaista-valokuitu-liityntäverkon rakentamista. |
| --- | --- |

(100)

Useat muutkin asiakirjat tukevat päätelmää, jonka mukaan Kiinan viranomaiset ovat luoneet verkkoteknologiainfrastruktuuria ja laajakaistaverkkoja varten laajan tukikehyksen, joka kattaa muun muassa valokaapelien tuotannonalan. Jo vuonna 2009 sähköisen tietoteollisuuden mukautus- ja elvytyssuunnitelmassa (26) Kiinan viranomaiset ilmoittivat nimenomaiseksi tavoitteeksi ohjata ja edistää laajakaista-valokuitu-liityntäverkon rakentamista.

26

| (101) | Kiinan laajakaistastrategiassa vuodelta 2013 (27) Kiinan viranomaiset esittivät tavoitteeksi edistää nopeita liityntäverkkoja ja kaupunkialueilla liityntäverkkojen rakennusta ja uudistamista teknisillä menetelmillä, kuten kuitu kotiin (FTTH) ja kuitu rakennukseen (FTTB). Strategian mukaan valokuitujen laajentamista käyttäjäpuolelle on edistettävä ja on rakennettava asteittain kiinteä laajakaistayhteysverkko, jonka päälähteenä on valokuitu. |
| --- | --- |

(101)

Kiinan laajakaistastrategiassa vuodelta 2013 (27) Kiinan viranomaiset esittivät tavoitteeksi edistää nopeita liityntäverkkoja ja kaupunkialueilla liityntäverkkojen rakennusta ja uudistamista teknisillä menetelmillä, kuten kuitu kotiin (FTTH) ja kuitu rakennukseen (FTTB). Strategian mukaan valokuitujen laajentamista käyttäjäpuolelle on edistettävä ja on rakennettava asteittain kiinteä laajakaistayhteysverkko, jonka päälähteenä on valokuitu.

27

| (102) | Broadband China -strategian politiikkavälineitä käsittelevässä luvussa Kiinan viranomaiset kuvaavat välineitä, joita käytetään strategian tavoitteiden saavuttamiseksi, eli hyödynnetään täysimittaisesti keskushallinnon erilaisia erityisrahastoja ohjaamaan paikallisia rahastoja investoimaan laajakaistaverkkojen tutkimukseen ja kehittämiseen sekä teollistamiseen, korkotuen tarjoamista tukikelpoisten laajakaistarakennushankkeiden lainoihin kansallisilla kehittämisalueilla läntisillä alueilla sekä verohelpotustuen vahvistamista ja laajakaistaverkkojen rakentamisen tukemista. Komissio pitää valokaapeleita keskeisenä komponenttina verkkoinfrastruktuurissa ja välttämättömänä laajakaistajärjestelmien perustamiselle, kuten 80 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(102)

Broadband China -strategian politiikkavälineitä käsittelevässä luvussa Kiinan viranomaiset kuvaavat välineitä, joita käytetään strategian tavoitteiden saavuttamiseksi, eli hyödynnetään täysimittaisesti keskushallinnon erilaisia erityisrahastoja ohjaamaan paikallisia rahastoja investoimaan laajakaistaverkkojen tutkimukseen ja kehittämiseen sekä teollistamiseen, korkotuen tarjoamista tukikelpoisten laajakaistarakennushankkeiden lainoihin kansallisilla kehittämisalueilla läntisillä alueilla sekä verohelpotustuen vahvistamista ja laajakaistaverkkojen rakentamisen tukemista. Komissio pitää valokaapeleita keskeisenä komponenttina verkkoinfrastruktuurissa ja välttämättömänä laajakaistajärjestelmien perustamiselle, kuten 80 kappaleessa todetaan.

| (103) | Broadband China -strategiassa ei esitetä pelkästään ei-sitovia tavoitteita verkkoinfrastruktuurin kehittämisestä. Kun sitä tarkastellaan yhdessä muiden asiakirjojen kanssa, on selvää, että Kiinan viranomaisten rahoitustuki on olennainen osa strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Valokuitulaajakaistaverkkojen rakentamisen edistämistä koskevissa lausunnoissa (28) todetaan, että paikallishallintoja kaikilla tasoilla kannustetaan tarjoamaan taloudellista tukea valokuitulaajakaistaverkon käyttöön julkisissa laitoksissa ja että investointeja ja poliittista tukea valokuitulaajakaistaviestintään liittyvien perussirujen, laitteiden järjestelmälaitteiden ja sovellusten tutkimukseen ja kehittämiseen on lisättävä ja teknologista innovointia valokuituviestinnässä on kannustettava. |
| --- | --- |

(103)

Broadband China -strategiassa ei esitetä pelkästään ei-sitovia tavoitteita verkkoinfrastruktuurin kehittämisestä. Kun sitä tarkastellaan yhdessä muiden asiakirjojen kanssa, on selvää, että Kiinan viranomaisten rahoitustuki on olennainen osa strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Valokuitulaajakaistaverkkojen rakentamisen edistämistä koskevissa lausunnoissa (28) todetaan, että paikallishallintoja kaikilla tasoilla kannustetaan tarjoamaan taloudellista tukea valokuitulaajakaistaverkon käyttöön julkisissa laitoksissa ja että investointeja ja poliittista tukea valokuitulaajakaistaviestintään liittyvien perussirujen, laitteiden järjestelmälaitteiden ja sovellusten tutkimukseen ja kehittämiseen on lisättävä ja teknologista innovointia valokuituviestinnässä on kannustettava.

28

| (104) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että Broadband China -strategia on vain laajakaistainfrastruktuuria koskeva suuntaa-antava asiakirja. Kiinan viranomaiset huomauttivat, että paneeli totesi asiassa ”China – GOES”, että valtion politiikkaa koskevat yleiset tiedot, joilla ei ole suoraa yhteyttä kyseiseen ohjelmaan, eivät anna ”riittävää näyttöä” tuen erityisyydestä. |
| --- | --- |

(104)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että Broadband China -strategia on vain laajakaistainfrastruktuuria koskeva suuntaa-antava asiakirja. Kiinan viranomaiset huomauttivat, että paneeli totesi asiassa ”China – GOES”, että valtion politiikkaa koskevat yleiset tiedot, joilla ei ole suoraa yhteyttä kyseiseen ohjelmaan, eivät anna ”riittävää näyttöä” tuen erityisyydestä.

| (105) | Komissio muistuttaa, että kuten 102 kappaleessa todetaan, Broadband China -strategian politiikkavälineitä käsittelevässä luvussa Kiinan viranomaiset kuvaavat välineitä, joita käytetään strategian tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten erilaisten erityisrahastojen käyttö, korkotuki ja verohelpotustuki. Sen vuoksi komissio katsoi 103 kappaleessa, että kun sitä tarkastellaan yhdessä muiden asiakirjojen kanssa, on selvää, että Kiinan viranomaisten rahoitustuki on olennainen osa strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikka Broadband China -strategian väitetään olevan suuntaa-antava, sen täytäntöönpano maksamalla valtion varoja vain tietyille kannustettaville tuotannonaloille tekee siitä sitovan, minkä vuoksi se on kohdennettu tällaisiin kannustettaviin tuotannonaloihin eikä sitä sovelleta yleisesti. Viittaus paneelin raporttiin asiassa ”China – GOES” ei ole ratkaiseva erityisyyden osalta, koska tässä tapauksessa Kiinan viranomaisten julkaisemissa lukuisissa suunnitelmissa ja poliittisissa asiakirjoissa annettiin erityisiä ohjeita ja tukea tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(105)

Komissio muistuttaa, että kuten 102 kappaleessa todetaan, Broadband China -strategian politiikkavälineitä käsittelevässä luvussa Kiinan viranomaiset kuvaavat välineitä, joita käytetään strategian tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten erilaisten erityisrahastojen käyttö, korkotuki ja verohelpotustuki. Sen vuoksi komissio katsoi 103 kappaleessa, että kun sitä tarkastellaan yhdessä muiden asiakirjojen kanssa, on selvää, että Kiinan viranomaisten rahoitustuki on olennainen osa strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikka Broadband China -strategian väitetään olevan suuntaa-antava, sen täytäntöönpano maksamalla valtion varoja vain tietyille kannustettaville tuotannonaloille tekee siitä sitovan, minkä vuoksi se on kohdennettu tällaisiin kannustettaviin tuotannonaloihin eikä sitä sovelleta yleisesti. Viittaus paneelin raporttiin asiassa ”China – GOES” ei ole ratkaiseva erityisyyden osalta, koska tässä tapauksessa Kiinan viranomaisten julkaisemissa lukuisissa suunnitelmissa ja poliittisissa asiakirjoissa annettiin erityisiä ohjeita ja tukea tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (106) | Internet plussan aktiivista edistämistä koskevissa valtioneuvoston ohjaavissa lausunnoissa (29) vuodelta 2015 esitetään selvä tavoite toteamalla, että asiakirjalla on helpotettava Broadband China -strategian täytäntöönpanon vauhdittamista, kansallisen uuden sukupolven tietoinfrastruktuurin rakennushankkeen järjestämistä ja toteuttamista sekä valokuitulaajakaistaverkkoon siirtymisen edistämistä. Tavoitteen saavuttamisen keinot kuvataan kohdassa ”6) Vahvistetaan ohjausta ja tukea”, jossa täsmennetään, että verotukea on kasvatettava ja että on esimerkiksi investoitava aktiivisesti Internet+:aan integroidun keskeisen innovatiivisen teknologian tutkimukseen ja kehittämiseen sekä sovellusten demonstrointiin. Lisäksi on koordinoitava olemassa olevien erityisrahastojen käyttöä Internet+:aan liittyvien alustojen rakentamiseen ja sovellusten demonstrointiin. |
| --- | --- |

(106)

Internet plussan aktiivista edistämistä koskevissa valtioneuvoston ohjaavissa lausunnoissa (29) vuodelta 2015 esitetään selvä tavoite toteamalla, että asiakirjalla on helpotettava Broadband China -strategian täytäntöönpanon vauhdittamista, kansallisen uuden sukupolven tietoinfrastruktuurin rakennushankkeen järjestämistä ja toteuttamista sekä valokuitulaajakaistaverkkoon siirtymisen edistämistä. Tavoitteen saavuttamisen keinot kuvataan kohdassa ”6) Vahvistetaan ohjausta ja tukea”, jossa täsmennetään, että verotukea on kasvatettava ja että on esimerkiksi investoitava aktiivisesti Internet+:aan integroidun keskeisen innovatiivisen teknologian tutkimukseen ja kehittämiseen sekä sovellusten demonstrointiin. Lisäksi on koordinoitava olemassa olevien erityisrahastojen käyttöä Internet+:aan liittyvien alustojen rakentamiseen ja sovellusten demonstrointiin.

29

| (107) | Vuonna 2015 Kiinan viranomaiset esittivät lisäksi suunnitelman investoinneista infrastruktuurin rakentamisen vauhdittamiseen nopean laajakaistaverkon rakentamisen vauhdittamista ja nopeampien internetyhteyksien edullisempia tariffeja koskevissa valtioneuvoston keskusviraston suuntaviivoissa (30). Asiakirjassa todetaan, että tavoitteen saavuttamiseksi Kiinan viranomaiset vauhdittavat pelkästään kuituverkkoja käyttävien kaupunkien ja neljännen sukupolven matkaviestintäverkkojen (4G) rakentamista siten, että vuonna 2015 rakentamiseen investoidaan yli 430 miljardia yuania ja vuosina 2016–2017 vähintään 700 miljardia yuania, ja edistävät kuitu kotiin -prosessia, saattavat päätökseen 45 000 kuparikaapelialueen siirtymisen valokuitukaapeleihin vuonna 2015 ja rakentavat yli 80 miljoonaa kuitu kotiin -kotitaloutta. |
| --- | --- |

(107)

Vuonna 2015 Kiinan viranomaiset esittivät lisäksi suunnitelman investoinneista infrastruktuurin rakentamisen vauhdittamiseen nopean laajakaistaverkon rakentamisen vauhdittamista ja nopeampien internetyhteyksien edullisempia tariffeja koskevissa valtioneuvoston keskusviraston suuntaviivoissa (30). Asiakirjassa todetaan, että tavoitteen saavuttamiseksi Kiinan viranomaiset vauhdittavat pelkästään kuituverkkoja käyttävien kaupunkien ja neljännen sukupolven matkaviestintäverkkojen (4G) rakentamista siten, että vuonna 2015 rakentamiseen investoidaan yli 430 miljardia yuania ja vuosina 2016–2017 vähintään 700 miljardia yuania, ja edistävät kuitu kotiin -prosessia, saattavat päätökseen 45 000 kuparikaapelialueen siirtymisen valokuitukaapeleihin vuonna 2015 ja rakentavat yli 80 miljoonaa kuitu kotiin -kotitaloutta.

30

Kiinan viranomaiset vauhdittavat pelkästään kuituverkkoja käyttävien kaupunkien ja neljännen sukupolven matkaviestintäverkkojen (4G) rakentamista siten, että vuonna 2015 rakentamiseen investoidaan yli 430 miljardia yuania ja vuosina 2016–2017 vähintään 700 miljardia yuania, ja edistävät kuitu kotiin -prosessia, saattavat päätökseen 45 000 kuparikaapelialueen siirtymisen valokuitukaapeleihin vuonna 2015 ja rakentavat yli 80 miljoonaa kuitu kotiin -kotitaloutta.

| (108) | Kiinan viranomaisten lähestymistapaa, jossa määritellään kannustettavat tuotannonalat ja tuotteet luetteloissa, jotta niihin voidaan kohdentaa varat viranomaisten niille osoittaman strategien tai poliittisen merkityksen perusteella, ja suunnitelmat pannaan täytäntöön ja niitä seurataan kaikilla hallintotasoilla, voidaan todeta tarkastelemalla NDRC:n luetteloa (2016) strategisista ja uusista tuotteista ja palveluista (31). Siinäkin esitetään uuden sukupolven tietotekniikkateollisuuden perustamista, myös tietoverkkoteollisuuden uutta sukupolvea. Tavoitteen saavuttamiseksi tietyt tuotteet sisällytetään strategisten ja uusien tuotteiden luetteloon. Valokaapelit ovat selvästi yksi tuotteista, koska viittaus ”Optisen viestinnän välineet. Mukaan lukien kuitu.” on kiistaton. Kyseisten laitteiden teknisten eritelmien luettelo, kuten ”G.657-kuitu FTTx:ää varten, G.655- ja G.656-kuidun laaja hyötyalue, pienihäviöinen ja ultrapienihäviöinen valokuitu, joka täyttää G.652-kuidun standardit, [...] optisen siirron välineet, yksikanavaisen linjan nopeus 10Gbit/s, 40Gbit/s, 100Gbit/s, 200Gbit/s, 400Gbit/s”, osoittaa paitsi sen, että Kiinan viranomaiset pitävät valokaapeleita strategisena ja uutena tuotteena, myös viranomaisten yksityiskohtaisen suunnittelun asteen, joka ulottuu tiettyjen teknisten tuotteiden tasolle. |
| --- | --- |

(108)

Kiinan viranomaisten lähestymistapaa, jossa määritellään kannustettavat tuotannonalat ja tuotteet luetteloissa, jotta niihin voidaan kohdentaa varat viranomaisten niille osoittaman strategien tai poliittisen merkityksen perusteella, ja suunnitelmat pannaan täytäntöön ja niitä seurataan kaikilla hallintotasoilla, voidaan todeta tarkastelemalla NDRC:n luetteloa (2016) strategisista ja uusista tuotteista ja palveluista (31). Siinäkin esitetään uuden sukupolven tietotekniikkateollisuuden perustamista, myös tietoverkkoteollisuuden uutta sukupolvea. Tavoitteen saavuttamiseksi tietyt tuotteet sisällytetään strategisten ja uusien tuotteiden luetteloon. Valokaapelit ovat selvästi yksi tuotteista, koska viittaus ”Optisen viestinnän välineet. Mukaan lukien kuitu.” on kiistaton. Kyseisten laitteiden teknisten eritelmien luettelo, kuten ”G.657-kuitu FTTx:ää varten, G.655- ja G.656-kuidun laaja hyötyalue, pienihäviöinen ja ultrapienihäviöinen valokuitu, joka täyttää G.652-kuidun standardit, [...] optisen siirron välineet, yksikanavaisen linjan nopeus 10Gbit/s, 40Gbit/s, 100Gbit/s, 200Gbit/s, 400Gbit/s”, osoittaa paitsi sen, että Kiinan viranomaiset pitävät valokaapeleita strategisena ja uutena tuotteena, myös viranomaisten yksityiskohtaisen suunnittelun asteen, joka ulottuu tiettyjen teknisten tuotteiden tasolle.

31

| (109) | Samaa lähestymistapaa, jossa tavoitteet määritellään suunnitelmissa ja pannaan täytäntöön määrittelemällä tekniset yksityiskohdat luetteloissa, käytetään uuden ja huipputeknologian alan tuotteiden luettelossa (32), jossa valokaapelit sisältyvät viestintätuotteena kohtaan 1020011, joka sisältää optisten kuitujen SDH-tiedonsiirtojärjestelmän, jossa on yksimuotokuitusiirtoväline, nopea tiedonsiirtokanava, siirtonopeus 10Gbit/s ja 40Gbit/s, tietoliikennejohtoja ja metrorunkoverkkoa varten. Valokaapelit sisältyivät jo vuonna 2003 ulkomaisia investointeja varten kannustettavien huipputeknologiatuotteiden luetteloon viestintälaitteiden ja -tuotteiden luokassa (33) kohdassa 42 ”vähintään 10Gb/s SDH-kuitutietoliikennelaitteet |
| --- | --- |

(109)

Samaa lähestymistapaa, jossa tavoitteet määritellään suunnitelmissa ja pannaan täytäntöön määrittelemällä tekniset yksityiskohdat luetteloissa, käytetään uuden ja huipputeknologian alan tuotteiden luettelossa (32), jossa valokaapelit sisältyvät viestintätuotteena kohtaan 1020011, joka sisältää optisten kuitujen SDH-tiedonsiirtojärjestelmän, jossa on yksimuotokuitusiirtoväline, nopea tiedonsiirtokanava, siirtonopeus 10Gbit/s ja 40Gbit/s, tietoliikennejohtoja ja metrorunkoverkkoa varten. Valokaapelit sisältyivät jo vuonna 2003 ulkomaisia investointeja varten kannustettavien huipputeknologiatuotteiden luetteloon viestintälaitteiden ja -tuotteiden luokassa (33) kohdassa 42 ”vähintään 10Gb/s SDH-kuitutietoliikennelaitteet

32

33

| (110) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ja Connect Com väittivät, että komissio ei osoittanut, että 3.1 jaksossa mainituissa asiakirjoissa tuetaan tai kannustetaan ”erityisesti” valokaapeleiden tuotannonalaa, vaikka perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään komission osoittavan, että Kiinan viranomaisten asiakirjassa rajoitetaan mahdollisuus saada tukea nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin, ja että WTO:n sopimuksen 2.1.(a) artiklan mukaiseen vaatimukseen liittyy sen osoittaminen, että rajoittaminen on ”nimenomainen, kiistaton ja selkeä” (34). Connect Com viittasi vielä perusasetuksen 4 artiklan 5 kohtaan, jossa edellytetään, että erityiseksi määrittämisen on selkeästi perustuttava sitä tukeviin todisteisiin, ja väitti, että komissio ei täyttänyt tätä vaatimusta. Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio käytti perustana virheellistä olettamusta siitä, että jos verkkoinfrastruktuuri on väitetysti kannustettava, kaikki verkoston osatekijät ovat kannustettavia. Kiinan viranomaiset totesivat, että lukuisat komission mainitsemat asiakirjat, kuten 13. viisivuotissuunnitelma, Made in China 2025 -aloite, älykkään valmistusteollisuuden kehittämissuunnitelma (2016–2020), sähköisen tietoteollisuuden mukautus- ja elvytyssuunnitelma (2009) ja Broadband China -strategia (2013), eivät koske valokaapeleita tai valokaapeleiden tuotannonalaa vaan loppuvaiheen verkkoja tai laajakaistan käyttöönottoa eli yleistä infrastruktuuria. Kun otetaan huomioon, että verkkojen rakentaminen vaatii monia tuotantopanoksia ja tuotteita, komission olisi Kiinan viranomaisten mukaan selitettävä täsmällisesti, mitä infrastruktuurin tuotteita ja palveluja se pitää kannustettavina. Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että verkon tai laajakaistan käyttöönotto ei liity tavaroihin vaan infrastruktuurin kehittämiseen ja palveluihin, koska käyttöönotto liittyy yleisten televiestintäpalvelujen parantamista. |
| --- | --- |

(110)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ja Connect Com väittivät, että komissio ei osoittanut, että 3.1 jaksossa mainituissa asiakirjoissa tuetaan tai kannustetaan ”erityisesti” valokaapeleiden tuotannonalaa, vaikka perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään komission osoittavan, että Kiinan viranomaisten asiakirjassa rajoitetaan mahdollisuus saada tukea nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin, ja että WTO:n sopimuksen 2.1.(a) artiklan mukaiseen vaatimukseen liittyy sen osoittaminen, että rajoittaminen on ”nimenomainen, kiistaton ja selkeä” (34). Connect Com viittasi vielä perusasetuksen 4 artiklan 5 kohtaan, jossa edellytetään, että erityiseksi määrittämisen on selkeästi perustuttava sitä tukeviin todisteisiin, ja väitti, että komissio ei täyttänyt tätä vaatimusta. Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio käytti perustana virheellistä olettamusta siitä, että jos verkkoinfrastruktuuri on väitetysti kannustettava, kaikki verkoston osatekijät ovat kannustettavia. Kiinan viranomaiset totesivat, että lukuisat komission mainitsemat asiakirjat, kuten 13. viisivuotissuunnitelma, Made in China 2025 -aloite, älykkään valmistusteollisuuden kehittämissuunnitelma (2016–2020), sähköisen tietoteollisuuden mukautus- ja elvytyssuunnitelma (2009) ja Broadband China -strategia (2013), eivät koske valokaapeleita tai valokaapeleiden tuotannonalaa vaan loppuvaiheen verkkoja tai laajakaistan käyttöönottoa eli yleistä infrastruktuuria. Kun otetaan huomioon, että verkkojen rakentaminen vaatii monia tuotantopanoksia ja tuotteita, komission olisi Kiinan viranomaisten mukaan selitettävä täsmällisesti, mitä infrastruktuurin tuotteita ja palveluja se pitää kannustettavina. Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että verkon tai laajakaistan käyttöönotto ei liity tavaroihin vaan infrastruktuurin kehittämiseen ja palveluihin, koska käyttöönotto liittyy yleisten televiestintäpalvelujen parantamista.

34

| (111) | Komissio on asiasta eri mieltä. Kuten 80 kappaleessa selitetään, valokaapelit ovat keskeinen komponentti internetverkkoinfrastruktuurissa, joten niillä on äärimmäisen tärkeä asema valokuituverkkojen ja laajakaistainternetin käyttöönotossa. Laajakaistainfrastruktuurilla tarkoitetaan sellaisten käyttöön otettujen televiestintälaitteiden ja -teknologian verkostoa, jotka tarvitaan nopean internetyhteyden ja muiden edistyneiden televiestintäpalvelujen tarjoamiseksi (35), ja valokaapelit ovat keskeinen osa siirtolaitteita. Sen vuoksi laajakaistainfrastruktuurin ja -verkkojen rakentaminen edellyttää sellaisten tuotteiden käyttöä, jotka ovat tarpeen tiedonsiirtoa varten, eikä kyseessä ole pääasiallisesti palvelujen tarjoaminen, kuten Kiinan viranomaiset vaikuttavat esittävän. Palvelujen tarjoaminen on itse asiassa tulosta tällaisen infrastruktuurin olemassaolosta, kun se on rakennettu. Näin ollen jos Kiinan viranomaiset pitävät laajakaistainfrastruktuurin rakentamista kannustettavana, ne pitävät kannustettavina myös keskeisiä tuotteita, jotka ovat välttämättömiä tällaisen infrastruktuurin rakentamiselle ja muodostavat olennaisen osan sitä. Komissio katsoo, että 3.1 jaksossa mainittujen eri asiakirjojen täytäntöönpanosta seuraavalla sääntelykehyksellä rajoitetaan mahdollisuus saada etuuskohtelua nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin kannustetuilla tuotannonaloilla, kuten valokaapelien tuotannonalalla, joka on osa tietotekniikkaa ja laajakaistaverkkoja. Näin ollen 3.1 jaksossa mainitut eri asiakirjat antavat riittävän näytön, jonka perusteella voidaan todeta Kiinan viranomaisten valokaapelien tuotannonalalle antaman tuen ja kannustuksen erityisyys. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten ja Connect Comin väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(111)

Komissio on asiasta eri mieltä. Kuten 80 kappaleessa selitetään, valokaapelit ovat keskeinen komponentti internetverkkoinfrastruktuurissa, joten niillä on äärimmäisen tärkeä asema valokuituverkkojen ja laajakaistainternetin käyttöönotossa. Laajakaistainfrastruktuurilla tarkoitetaan sellaisten käyttöön otettujen televiestintälaitteiden ja -teknologian verkostoa, jotka tarvitaan nopean internetyhteyden ja muiden edistyneiden televiestintäpalvelujen tarjoamiseksi (35), ja valokaapelit ovat keskeinen osa siirtolaitteita. Sen vuoksi laajakaistainfrastruktuurin ja -verkkojen rakentaminen edellyttää sellaisten tuotteiden käyttöä, jotka ovat tarpeen tiedonsiirtoa varten, eikä kyseessä ole pääasiallisesti palvelujen tarjoaminen, kuten Kiinan viranomaiset vaikuttavat esittävän. Palvelujen tarjoaminen on itse asiassa tulosta tällaisen infrastruktuurin olemassaolosta, kun se on rakennettu. Näin ollen jos Kiinan viranomaiset pitävät laajakaistainfrastruktuurin rakentamista kannustettavana, ne pitävät kannustettavina myös keskeisiä tuotteita, jotka ovat välttämättömiä tällaisen infrastruktuurin rakentamiselle ja muodostavat olennaisen osan sitä. Komissio katsoo, että 3.1 jaksossa mainittujen eri asiakirjojen täytäntöönpanosta seuraavalla sääntelykehyksellä rajoitetaan mahdollisuus saada etuuskohtelua nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin kannustetuilla tuotannonaloilla, kuten valokaapelien tuotannonalalla, joka on osa tietotekniikkaa ja laajakaistaverkkoja. Näin ollen 3.1 jaksossa mainitut eri asiakirjat antavat riittävän näytön, jonka perusteella voidaan todeta Kiinan viranomaisten valokaapelien tuotannonalalle antaman tuen ja kannustuksen erityisyys. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten ja Connect Comin väitteet hylättiin.

35

| (112) | Lisäksi Kiinan viranomaisten mukaan internetyhteysverkot ja laajakaistainfrastruktuuri ovat yleistä infrastruktuuria. Kiinan viranomaiset viittasivat paneelin asiassa ”EC and certain Member States – Large Civil Aircraft” yleiselle infrastruktuurille antamaan tulkintaa, jonka mukaan kyseessä on infrastruktuuri, jota ei tarjota vain yhden yksikön tai rajoitetun yksikköjen ryhmän eduksi vaan joka on kaikkien tai lähes kaikkien yksikköjen saatavilla. Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että valituselin vahvisti asiassa ”US – Softwood Lumber IV”, että vain nimenomainen poikkeus yleiseen periaatteeseen, jonka mukaan viranomaisten suorittamassa tavaroiden tarjoamisessa on kyse taloudellisesta korvauksesta, on tilanne, jossa tavarat tarjotaan yleisen infrastruktuurin muodossa. |
| --- | --- |

(112)

Lisäksi Kiinan viranomaisten mukaan internetyhteysverkot ja laajakaistainfrastruktuuri ovat yleistä infrastruktuuria. Kiinan viranomaiset viittasivat paneelin asiassa ”EC and certain Member States – Large Civil Aircraft” yleiselle infrastruktuurille antamaan tulkintaa, jonka mukaan kyseessä on infrastruktuuri, jota ei tarjota vain yhden yksikön tai rajoitetun yksikköjen ryhmän eduksi vaan joka on kaikkien tai lähes kaikkien yksikköjen saatavilla. Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että valituselin vahvisti asiassa ”US – Softwood Lumber IV”, että vain nimenomainen poikkeus yleiseen periaatteeseen, jonka mukaan viranomaisten suorittamassa tavaroiden tarjoamisessa on kyse taloudellisesta korvauksesta, on tilanne, jossa tavarat tarjotaan yleisen infrastruktuurin muodossa.

| (113) | Komissio toi tässä yhteydessä esiin, että yleisen infrastruktuurin tulkinta, johon Kiinan viranomaiset viittaavat, liittyy viranomaisten yleisen infrastruktuurin muodossa tarjoamia tavaroita koskevaan määritelmään. Tulkinta ei liity tukiohjelman erityisyyden analyysiin. Lisäksi tämän tutkimuksen kohteena eivät ole viranomaisten tarjoamat valokaapelit, joiden Kiinan viranomaiset väittivät olevan yleistä infrastruktuuria, vaan kaikki tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavat tuet, jotka myönnettiin valokaapeleiden vientiä harjoittaville tuottajille, jotka vievät näitä valokaapeleita unionin teleoperaattoreille. Sen vuoksi komissio piti väitettä perusteettomana ja merkityksettömänä arvioitaessa Kiinan viranomaisten harjoittamaa valokaapelien tuotannonalan kannustamista, minkä vuoksi komissio hylkäsi sen. |
| --- | --- |

(113)

Komissio toi tässä yhteydessä esiin, että yleisen infrastruktuurin tulkinta, johon Kiinan viranomaiset viittaavat, liittyy viranomaisten yleisen infrastruktuurin muodossa tarjoamia tavaroita koskevaan määritelmään. Tulkinta ei liity tukiohjelman erityisyyden analyysiin. Lisäksi tämän tutkimuksen kohteena eivät ole viranomaisten tarjoamat valokaapelit, joiden Kiinan viranomaiset väittivät olevan yleistä infrastruktuuria, vaan kaikki tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavat tuet, jotka myönnettiin valokaapeleiden vientiä harjoittaville tuottajille, jotka vievät näitä valokaapeleita unionin teleoperaattoreille. Sen vuoksi komissio piti väitettä perusteettomana ja merkityksettömänä arvioitaessa Kiinan viranomaisten harjoittamaa valokaapelien tuotannonalan kannustamista, minkä vuoksi komissio hylkäsi sen.

| (114) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Connect Com väitti, että valokuituverkoston laajentamiseen annettava yleinen rajoitus ei edusta valokaapeleille myönnettävää erityistä tukea, ja viittasi 749 kappaleeseen, jonka mukaan valokaapeleiden osuus valokuituverkoston kokonaismäärästä on enintään 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(114)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Connect Com väitti, että valokuituverkoston laajentamiseen annettava yleinen rajoitus ei edusta valokaapeleille myönnettävää erityistä tukea, ja viittasi 749 kappaleeseen, jonka mukaan valokaapeleiden osuus valokuituverkoston kokonaismäärästä on enintään 5 prosenttia.

| (115) | Komissio korosti, että 749 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”tutkimuksessa vahvistettiin, että valokaapelien osuus digitaaliverkkohankkeiden käyttöönoton kokonaiskustannuksista on vain vähäinen, 5G-verkkojen tapauksessa selvästi alle 5 prosenttia”. Ensinnäkin toteamuksessa viitataan tuotantokustannuksiin eikä määrään. Toiseksi se, että valokaapeleiden osuus verkon käyttöönoton kokonaiskustannuksista on vähäinen, ei mitätöi sitä seikkaa, että valokaapelit ovat keskeinen ja välttämätön tuote tällaisen verkon käyttöönotossa. Kuten 80 ja 111 kappaleessa selitetään, valokaapelit ovat olennainen komponentti uusimman sukupolven nopeissa laajakaistaverkoissa, jotka perustuvat tähän teknologiaan ja jotka eivät siten pystyisi toimimaan ilman niitä. Tälle keskeiselle komponentille myönnetyt tuet ovat siten erityisiä ja välttämättömiä koko valokuituverkon toiminnan kannalta. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(115)

Komissio korosti, että 749 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”tutkimuksessa vahvistettiin, että valokaapelien osuus digitaaliverkkohankkeiden käyttöönoton kokonaiskustannuksista on vain vähäinen, 5G-verkkojen tapauksessa selvästi alle 5 prosenttia”. Ensinnäkin toteamuksessa viitataan tuotantokustannuksiin eikä määrään. Toiseksi se, että valokaapeleiden osuus verkon käyttöönoton kokonaiskustannuksista on vähäinen, ei mitätöi sitä seikkaa, että valokaapelit ovat keskeinen ja välttämätön tuote tällaisen verkon käyttöönotossa. Kuten 80 ja 111 kappaleessa selitetään, valokaapelit ovat olennainen komponentti uusimman sukupolven nopeissa laajakaistaverkoissa, jotka perustuvat tähän teknologiaan ja jotka eivät siten pystyisi toimimaan ilman niitä. Tälle keskeiselle komponentille myönnetyt tuet ovat siten erityisiä ja välttämättömiä koko valokuituverkon toiminnan kannalta. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (116) | Lisäksi teollisuuden rakennemuutoksien edistämistä koskevien tilapäisten määräysten (valtioneuvoston päätös nro 40, 2005), jäljempänä ’päätös nro 40’, luvussa III viitataan teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon, joka koostuu kolmesta luokasta: kannustettavien hankkeiden luokka, rajoitettavien hankkeiden luokka ja poistettavien hankkeiden luokka. Päätöksen XVII §:n mukaan ”jos investointihanke kuuluu kannustettavien hankkeiden luokkaan, sitä tarkastellaan, se hyväksytään ja se kirjataan investointeja koskevien kansallisten säädösten mukaisesti; kaikkien rahoituslaitosten on tarjottava luottotukea luotonantoperiaatteiden mukaisesti; omaan käyttöön tarkoitetut tuodut laitteet – lukuun ottamatta hyödykkeitä, jotka sisältyvät valtiovarainministeriön antamaan kotimaisten investointihankkeiden veronalaisten tuotujen hyödykkeiden luokkaan (muutettu vuonna 2000) – voidaan investoinnin kokonaismäärään asti vapauttaa tuontitullista ja tuontiin liittyvästä arvonlisäverosta, ellei ole uusia säännöksiä, jotka koskevat veronalaisten investointihankkeiden luokkaa. Muuta kannustettuja teollisuushankkeita koskevaa suosituimmuuspolitiikkaa toteutetaan asiaa koskevien kansallisten säädösten mukaisesti.” |
| --- | --- |

(116)

Lisäksi teollisuuden rakennemuutoksien edistämistä koskevien tilapäisten määräysten (valtioneuvoston päätös nro 40, 2005), jäljempänä ’päätös nro 40’, luvussa III viitataan teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon, joka koostuu kolmesta luokasta: kannustettavien hankkeiden luokka, rajoitettavien hankkeiden luokka ja poistettavien hankkeiden luokka. Päätöksen XVII §:n mukaan ”jos investointihanke kuuluu kannustettavien hankkeiden luokkaan, sitä tarkastellaan, se hyväksytään ja se kirjataan investointeja koskevien kansallisten säädösten mukaisesti; kaikkien rahoituslaitosten on tarjottava luottotukea luotonantoperiaatteiden mukaisesti; omaan käyttöön tarkoitetut tuodut laitteet – lukuun ottamatta hyödykkeitä, jotka sisältyvät valtiovarainministeriön antamaan kotimaisten investointihankkeiden veronalaisten tuotujen hyödykkeiden luokkaan (muutettu vuonna 2000) – voidaan investoinnin kokonaismäärään asti vapauttaa tuontitullista ja tuontiin liittyvästä arvonlisäverosta, ellei ole uusia säännöksiä, jotka koskevat veronalaisten investointihankkeiden luokkaa. Muuta kannustettuja teollisuushankkeita koskevaa suosituimmuuspolitiikkaa toteutetaan asiaa koskevien kansallisten säädösten mukaisesti.”

| (117) | Näin ollen päätöksessä nro 40 yhdessä teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon kanssa vahvistetaan erityiskohtelu tietyille hankkeille tietyillä kannustettavilla tuotannonaloilla. |
| --- | --- |

(117)

Näin ollen päätöksessä nro 40 yhdessä teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon kanssa vahvistetaan erityiskohtelu tietyille hankkeille tietyillä kannustettavilla tuotannonaloilla.

| (118) | Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (36) sekä teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2019 versio) (37), joka hyväksyttiin 27 päivänä elokuuta 2019 Kiinan kansantasavallan kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission asetuksella nro 29, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020, luetellaan kohdassa ”Luokka I Kannustaminen”:
  ”XXVIII.   Tietoteollisuus


  [...]









  13. | Laitteiden valmistus WDM-valokuitusiirtojärjestelmiin, joiden nopeus on vähintään 32 aaltoa; |
| --- | --- | --- |

(118)

Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (36) sekä teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2019 versio) (37), joka hyväksyttiin 27 päivänä elokuuta 2019 Kiinan kansantasavallan kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission asetuksella nro 29, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020, luetellaan kohdassa ”Luokka I Kannustaminen”:

36

37

”XXVIII.   Tietoteollisuus

Tietoteollisuus

[...]

[...]

13.

Laitteiden valmistus WDM-valokuitusiirtojärjestelmiin, joiden nopeus on vähintään 32 aaltoa;

| 14. | Laitteiden valmistus digitaalisten synkronointisarjojen valokuitusiirtojärjestelmiin, joiden nopeus on vähintään 10GB/s; |
| --- | --- |

14.

Laitteiden valmistus digitaalisten synkronointisarjojen valokuitusiirtojärjestelmiin, joiden nopeus on vähintään 10GB/s;

[...]

[...]

| 28. | Uusien (ei-dispersoivien) yksimuotokuitujen ja valokuitupreformien valmistus”. |
| --- | --- |

28.

Uusien (ei-dispersoivien) yksimuotokuitujen ja valokuitupreformien valmistus”.

| (119) | Sen vuoksi teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon sisältyy tietoteollisuuden kohtaan erityishankkeita, jotka liittyvät valokaapelien tuotannonalaan kannustettavina hankkeina. |
| --- | --- |

(119)

Sen vuoksi teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon sisältyy tietoteollisuuden kohtaan erityishankkeita, jotka liittyvät valokaapelien tuotannonalaan kannustettavina hankkeina.

| (120) | Kiinan viranomaiset väittivät, että päätös nro 40 ei ole velvoittava tai laillisesti sitova vaan vain suuntaa-antava asiakirja. Lisäksi Kiinan viranomaisten mukaan päätöksen nro 40 V §, jossa viitataan tietoinfrastruktuurin, mukaan lukien laajakaistaviestinnän, rakentamisen vahvistamiseen, koskee selvästi vain infrastruktuurin parantamista, eikä siinä mainita valokaapeleita. Näin ollen Kiinan viranomaiset väittivät, että asiakirjalla ei ole voitu tarjota tukea tai kannustusta valokaapelien tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(120)

Kiinan viranomaiset väittivät, että päätös nro 40 ei ole velvoittava tai laillisesti sitova vaan vain suuntaa-antava asiakirja. Lisäksi Kiinan viranomaisten mukaan päätöksen nro 40 V §, jossa viitataan tietoinfrastruktuurin, mukaan lukien laajakaistaviestinnän, rakentamisen vahvistamiseen, koskee selvästi vain infrastruktuurin parantamista, eikä siinä mainita valokaapeleita. Näin ollen Kiinan viranomaiset väittivät, että asiakirjalla ei ole voitu tarjota tukea tai kannustusta valokaapelien tuotannonalalle.

| (121) | Komissio ei ole samaa mieltä siitä, että päätöksellä nro 40 ei olisi velvoittavaa vaikutusta. Päätöksessä nro 40 vahvistetaan tilapäiset määräykset, joilla edistetään teollisuuden rakennemuutosta, ja siinä viitataan ”Teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon”, jossa määritellään kolme luokkaa: kannustettavien hankkeiden luokka, rajoitettavien hankkeiden luokka ja poistettavien hankkeiden luokka. Päätöksen nro 40 XVII §:ssä vahvistetaan kannustettavien hankkeiden luokkaan kuuluvien investointihankkeiden käsittely pakottavalla tavalla, esimerkiksi ”kaikkien rahoituslaitosten on tarjottava luottotukea luotonantoperiaatteiden mukaisesti” ja ”muuta kannustettavia teollisuushankkeita koskevaa suosituimmuuspolitiikkaa on toteutettava asiaa koskevien kansallisten säädösten mukaisesti”. Lisäksi XXI §:ssä todetaan, että ”suosituimmuuspolitiikkaa, joka toteutetaan valtion kannustamien tärkeiden tuotannonalojen, tuotteiden ja teknologian luettelon (muutettu vuonna 2000) mukaisesti, on mukautettava niin, että sitä toteutetaan teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon kannustettavien luokkien mukaisesti”. Näin ollen päätöksellä nro 40 on velvoittava vaikutus. |
| --- | --- |

(121)

Komissio ei ole samaa mieltä siitä, että päätöksellä nro 40 ei olisi velvoittavaa vaikutusta. Päätöksessä nro 40 vahvistetaan tilapäiset määräykset, joilla edistetään teollisuuden rakennemuutosta, ja siinä viitataan ”Teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon”, jossa määritellään kolme luokkaa: kannustettavien hankkeiden luokka, rajoitettavien hankkeiden luokka ja poistettavien hankkeiden luokka. Päätöksen nro 40 XVII §:ssä vahvistetaan kannustettavien hankkeiden luokkaan kuuluvien investointihankkeiden käsittely pakottavalla tavalla, esimerkiksi ”kaikkien rahoituslaitosten on tarjottava luottotukea luotonantoperiaatteiden mukaisesti” ja ”muuta kannustettavia teollisuushankkeita koskevaa suosituimmuuspolitiikkaa on toteutettava asiaa koskevien kansallisten säädösten mukaisesti”. Lisäksi XXI §:ssä todetaan, että ”suosituimmuuspolitiikkaa, joka toteutetaan valtion kannustamien tärkeiden tuotannonalojen, tuotteiden ja teknologian luettelon (muutettu vuonna 2000) mukaisesti, on mukautettava niin, että sitä toteutetaan teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon kannustettavien luokkien mukaisesti”. Näin ollen päätöksellä nro 40 on velvoittava vaikutus.

| (122) | Päätöksen nro 40 V §:ssä, joka kuuluu lukuun II ”Teollisuuden rakennemuutoksen suunta ja prioriteetit”, asetetaan prioriteetiksi tietoinfrastruktuurin, mukaan lukien laajakaistaviestinnän, rakentamisen vahvistaminen, ja valokaapelit ovat keskeinen ja välttämätön komponentti tällaisessa infrastruktuurissa, kuten 80 kappaleessa osoitetaan ja 111 kappaleessa selitetään tarkemmin. Kuten komissio päättelee 111 kappaleessa, jos Kiinan viranomaiset pitävät laajakaistainfrastruktuurin rakentamista kannustettavana, ne pitävät kannustettavina myös keskeisiä tuotteita, jotka ovat välttämättömiä tällaisen infrastruktuurin rakentamiselle ja muodostavat olennaisen osan sitä. Lisäksi päätöksen nro 40 XIV §:ssä, joka kuuluu lukuun III ”Teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo”, todetaan seuraavasti: ”Kannustettavien luokkaan sisältyy pääasiassa keskeistä teknologiaa, laitteita ja tuotteita, joilla voidaan edistää sosiaalista ja taloudellista kehitystä, joista on etua resurssien säästämisen, ympäristön suojelemisen ja teollisuuden rakenteen optimoinnin ja päivittämisen kannalta ja jota on kannustettava ja tuettava asiaankuuluvalla politiikalla ja toimenpiteillä”. Kuten jo 118 kappaleessa todetaan, tietoteollisuus ja etenkin valokaapelien tuotannon kannalta keskeiset tuotantopanokset, kuten yksimuotokuidut ja valokuitupreformit, sekä tuotantoketjun loppupään tuotteet, kuten valokuitusiirtojärjestelmät ja valokuituviestintäjärjestelmät kuuluvat kannustettavaan luokkaan. Valokaapelit ovat lisäksi keskisiä tietoinfrastruktuurin, mukaan lukien laajakaistaviestinnän, käyttöönotossa, johon Kiinan viranomaiset kannustavat. Sen vuoksi edellä esitettyjen säännösten ja määräysten yhdistetty tarkastelu osoittaa, että valokaapelit ovat kannustettuja tuotteita, koska ne ovat välttämätön komponentti kannustetussa infrastruktuurissa ja koska Kiinan viranomaiset kannustavat myös sen keskeisiä tuotantopanosmateriaaleja, jotka määrittävät valokaapelien lisäarvon. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(122)

Päätöksen nro 40 V §:ssä, joka kuuluu lukuun II ”Teollisuuden rakennemuutoksen suunta ja prioriteetit”, asetetaan prioriteetiksi tietoinfrastruktuurin, mukaan lukien laajakaistaviestinnän, rakentamisen vahvistaminen, ja valokaapelit ovat keskeinen ja välttämätön komponentti tällaisessa infrastruktuurissa, kuten 80 kappaleessa osoitetaan ja 111 kappaleessa selitetään tarkemmin. Kuten komissio päättelee 111 kappaleessa, jos Kiinan viranomaiset pitävät laajakaistainfrastruktuurin rakentamista kannustettavana, ne pitävät kannustettavina myös keskeisiä tuotteita, jotka ovat välttämättömiä tällaisen infrastruktuurin rakentamiselle ja muodostavat olennaisen osan sitä. Lisäksi päätöksen nro 40 XIV §:ssä, joka kuuluu lukuun III ”Teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo”, todetaan seuraavasti: ”Kannustettavien luokkaan sisältyy pääasiassa keskeistä teknologiaa, laitteita ja tuotteita, joilla voidaan edistää sosiaalista ja taloudellista kehitystä, joista on etua resurssien säästämisen, ympäristön suojelemisen ja teollisuuden rakenteen optimoinnin ja päivittämisen kannalta ja jota on kannustettava ja tuettava asiaankuuluvalla politiikalla ja toimenpiteillä”. Kuten jo 118 kappaleessa todetaan, tietoteollisuus ja etenkin valokaapelien tuotannon kannalta keskeiset tuotantopanokset, kuten yksimuotokuidut ja valokuitupreformit, sekä tuotantoketjun loppupään tuotteet, kuten valokuitusiirtojärjestelmät ja valokuituviestintäjärjestelmät kuuluvat kannustettavaan luokkaan. Valokaapelit ovat lisäksi keskisiä tietoinfrastruktuurin, mukaan lukien laajakaistaviestinnän, käyttöönotossa, johon Kiinan viranomaiset kannustavat. Sen vuoksi edellä esitettyjen säännösten ja määräysten yhdistetty tarkastelu osoittaa, että valokaapelit ovat kannustettuja tuotteita, koska ne ovat välttämätön komponentti kannustetussa infrastruktuurissa ja koska Kiinan viranomaiset kannustavat myös sen keskeisiä tuotantopanosmateriaaleja, jotka määrittävät valokaapelien lisäarvon. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (123) | Valokaapelien tuotannonalan tukemiseen kohdistuu kansallisen tason suunnitelmien ja strategioiden lisäksi myös muita. Provinssitasolla perustettiin niin kutsuttuja kansallisia huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueita. Yksi niistä on East Lake New Technology Industry -kehittämisalue. Alueiden tarkoituksena on – kuten kansallisia huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueita koskevan 13. viisivuotissuunnitelman jaksossa I.2 esitetään – tarjota alueellinen foorumi kansallisten strategioiden, kuten Internet+ ja Made in China 2025 -strategian (38), syvällistä täytäntöönpanoa varten. Näille alueille sijoittautuneisiin yrityksiin, joita pidetään strategian piiriin kuuluvaa liiketoimintaa harjoittavana yrityksenä, sovelletaan etuuskohtelua. Kuten nähdään asiakirjasta ”Preferential policies of the National High-tech Industrial Development Zone” (39), yleinen vapautus tuloverosta myönnetään kahden vuoden ajan perustamispäivästä ja senkin jälkeen etuuskohtelu jatkuu: yrityksille myönnetään alennettu yritystuloveroaste, vapautus vientiverosta ja muita veroetuuksia. |
| --- | --- |

(123)

Valokaapelien tuotannonalan tukemiseen kohdistuu kansallisen tason suunnitelmien ja strategioiden lisäksi myös muita. Provinssitasolla perustettiin niin kutsuttuja kansallisia huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueita. Yksi niistä on East Lake New Technology Industry -kehittämisalue. Alueiden tarkoituksena on – kuten kansallisia huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueita koskevan 13. viisivuotissuunnitelman jaksossa I.2 esitetään – tarjota alueellinen foorumi kansallisten strategioiden, kuten Internet+ ja Made in China 2025 -strategian (38), syvällistä täytäntöönpanoa varten. Näille alueille sijoittautuneisiin yrityksiin, joita pidetään strategian piiriin kuuluvaa liiketoimintaa harjoittavana yrityksenä, sovelletaan etuuskohtelua. Kuten nähdään asiakirjasta ”Preferential policies of the National High-tech Industrial Development Zone” (39), yleinen vapautus tuloverosta myönnetään kahden vuoden ajan perustamispäivästä ja senkin jälkeen etuuskohtelu jatkuu: yrityksille myönnetään alennettu yritystuloveroaste, vapautus vientiverosta ja muita veroetuuksia.

38

39

| (124) | Kansallisella huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueella sijaitseville huipputeknologian alalla toimiville yrityksille myönnettävät etuudet eivät rajoitu veroetuuksiin, vaan niihin sisältyy myös suoraa taloudellista tukea. Siteeratussa asiakirjassa, jossa esitetään kansallisten huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueiden etuuspolitiikka, tuodaan esiin, että valtion tehtävänä on järjestää tietty määrä pääomalainoja ja investointeja joka vuosi, ja se voi laskea liikkeelle pitkäaikaisia velkakirjalainoja varojen keräämiseksi yhteiskunnalta (40). Asiakirjassa annetaan tarkempi kuvaus asiasta ja todetaan, että ”Kiinan valtion huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueelle antaman taloudellisen tuen tarkoituksena on pääasiassa antaa start-up-varoja kansallisen tason kehittämisalueille ja panna täytäntöön joitakin kansallisella tasolla suunniteltuja hankkeita kehittämisalueiden yrityksissä. Useimmilla Kiinan kehittämisalueilla paikallisviranomaiset tukevat kehittämisaluetta pääasiassa vuokraamalla maa-alueen alhaisilla hinnoilla.” |
| --- | --- |

(124)

Kansallisella huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueella sijaitseville huipputeknologian alalla toimiville yrityksille myönnettävät etuudet eivät rajoitu veroetuuksiin, vaan niihin sisältyy myös suoraa taloudellista tukea. Siteeratussa asiakirjassa, jossa esitetään kansallisten huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueiden etuuspolitiikka, tuodaan esiin, että valtion tehtävänä on järjestää tietty määrä pääomalainoja ja investointeja joka vuosi, ja se voi laskea liikkeelle pitkäaikaisia velkakirjalainoja varojen keräämiseksi yhteiskunnalta (40). Asiakirjassa annetaan tarkempi kuvaus asiasta ja todetaan, että ”Kiinan valtion huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueelle antaman taloudellisen tuen tarkoituksena on pääasiassa antaa start-up-varoja kansallisen tason kehittämisalueille ja panna täytäntöön joitakin kansallisella tasolla suunniteltuja hankkeita kehittämisalueiden yrityksissä. Useimmilla Kiinan kehittämisalueilla paikallisviranomaiset tukevat kehittämisaluetta pääasiassa vuokraamalla maa-alueen alhaisilla hinnoilla.”

40

| (125) | Lisäksi asiakirjassa viitataan valtion tukemien keskeisten huipputeknologia-alojen luetteloon (2016), jossa luetellaan tuetut keskeiset huipputeknologian alat. Luettelossa mainitaan selvästi kohdassa ”I. Sähköinen tiedonvälitys”, kohdassa 4. ”Viestintäteknologia” optiset siirtoverkot ja optisiin siirtojärjestelmiin liittyvä teknologia, joka kattaa valokaapelit, valtion tukemina huipputeknologian aloina. Yksi otokseen valittu valokaapeleiden vientiä harjoittava tuottaja sijaitsee Wuhanin provinssissa, ja useimmat ryhmän yritykset sijaitsevat East Lake New Technology Industry -kehittämisalueella. Sen vuoksi nämä yritykset ovat oikeutettuja etuuskohteluun, jota myönnetään kansallisten huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueiden järjestelmän nojalla. |
| --- | --- |

(125)

Lisäksi asiakirjassa viitataan valtion tukemien keskeisten huipputeknologia-alojen luetteloon (2016), jossa luetellaan tuetut keskeiset huipputeknologian alat. Luettelossa mainitaan selvästi kohdassa ”I. Sähköinen tiedonvälitys”, kohdassa 4. ”Viestintäteknologia” optiset siirtoverkot ja optisiin siirtojärjestelmiin liittyvä teknologia, joka kattaa valokaapelit, valtion tukemina huipputeknologian aloina. Yksi otokseen valittu valokaapeleiden vientiä harjoittava tuottaja sijaitsee Wuhanin provinssissa, ja useimmat ryhmän yritykset sijaitsevat East Lake New Technology Industry -kehittämisalueella. Sen vuoksi nämä yritykset ovat oikeutettuja etuuskohteluun, jota myönnetään kansallisten huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueiden järjestelmän nojalla.

| (126) | Kiinan viranomaisten tukemista erityisistä teollisuuden kehittämisalueista Wuhanissa sijaitseva alue (East Lake New Technology Industry Development Zone) oli valokaapelien merkittävä tuotantoperusta. Alue on yksi valtioneuvoston hyväksymistä kansallisista huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueista ja kansallisen innovoinnin demonstraatioalueista, ja siitä tuli Kiinan ensimmäinen optoelektroniikkateollisuuden perusta (aluetta kutsutaan myös Kiinan optiikkalaaksoksi). Alueella toimivat valokaapelien tuottajat ovat saaneet etua erilaisista kannustimista ja valtion tuesta. |
| --- | --- |

(126)

Kiinan viranomaisten tukemista erityisistä teollisuuden kehittämisalueista Wuhanissa sijaitseva alue (East Lake New Technology Industry Development Zone) oli valokaapelien merkittävä tuotantoperusta. Alue on yksi valtioneuvoston hyväksymistä kansallisista huipputeknologian teollisuuden kehittämisalueista ja kansallisen innovoinnin demonstraatioalueista, ja siitä tuli Kiinan ensimmäinen optoelektroniikkateollisuuden perusta (aluetta kutsutaan myös Kiinan optiikkalaaksoksi). Alueella toimivat valokaapelien tuottajat ovat saaneet etua erilaisista kannustimista ja valtion tuesta.

| (127) | Valokaapelien tuotannossa käytettävien tuotantopanosten osalta komissio totesi, että aramidi, kemiallisesti saatu synteettinen kuitu ja valokaapelien tuotantopanos, on luokiteltu keskeiseksi tuotteeksi Kiinan viranomaisten ohjeistavassa luettelossa keskeisistä tuotteista ja palveluista strategisilla uusilla tuotannonaloilla (41). Tämän luokittelun ansiosta jälkimmäinen raaka-aine on keskeisellä sijalla useissa Kiinan viranomaisten politiikoissa. |
| --- | --- |

(127)

Valokaapelien tuotannossa käytettävien tuotantopanosten osalta komissio totesi, että aramidi, kemiallisesti saatu synteettinen kuitu ja valokaapelien tuotantopanos, on luokiteltu keskeiseksi tuotteeksi Kiinan viranomaisten ohjeistavassa luettelossa keskeisistä tuotteista ja palveluista strategisilla uusilla tuotannonaloilla (41). Tämän luokittelun ansiosta jälkimmäinen raaka-aine on keskeisellä sijalla useissa Kiinan viranomaisten politiikoissa.

41

| (128) | Yleisemmin ottaen kemiallisiin kuituihin sovelletaan valtion sääntelyä ja markkinoiden hallintapolitiikkaa sekä keskustasolla että keskustasoa alemmilla tasoilla annettujen suunnitteluasiakirjojen kautta. Tällaisia ovat esimerkiksi Zhejiangin provinssin toimintasuunnitelma perinteisen valmistusteollisuuden kattavaa muutosta ja uudistusta varten (kemialliset kuidut ovat yksi 10 keskeisestä tuotannonalasta, joihin kohdistetaan erityistä poliittista hallinnointia) (42) ja Jiansun provinssin kemianteollisuuden kehittämisen 13. viisivuotissuunnitelma (2016–2020). Jälkimmäisessä käsitellään uusia kemiallisia materiaaleja ja ensisijaisesti tuetaan tuotantoketjun loppupään korkean lisäarvon tuotteiden, kuten korkean suorituskyvyn kuitujen, kehittämistä ja teollistamista. Näihin kuuluvat valokaapelien tuotannossa käytetyt kuidut. |
| --- | --- |

(128)

Yleisemmin ottaen kemiallisiin kuituihin sovelletaan valtion sääntelyä ja markkinoiden hallintapolitiikkaa sekä keskustasolla että keskustasoa alemmilla tasoilla annettujen suunnitteluasiakirjojen kautta. Tällaisia ovat esimerkiksi Zhejiangin provinssin toimintasuunnitelma perinteisen valmistusteollisuuden kattavaa muutosta ja uudistusta varten (kemialliset kuidut ovat yksi 10 keskeisestä tuotannonalasta, joihin kohdistetaan erityistä poliittista hallinnointia) (42) ja Jiansun provinssin kemianteollisuuden kehittämisen 13. viisivuotissuunnitelma (2016–2020). Jälkimmäisessä käsitellään uusia kemiallisia materiaaleja ja ensisijaisesti tuetaan tuotantoketjun loppupään korkean lisäarvon tuotteiden, kuten korkean suorituskyvyn kuitujen, kehittämistä ja teollistamista. Näihin kuuluvat valokaapelien tuotannossa käytetyt kuidut.

42

| (129) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komission siteeraamissa eri asiakirjoissa, kuten neljän keskeisen seikan luettelossa, NDRC:n luettelossa (2016) strategisista ja uusista tuotteista ja palveluista sekä teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa, ei mainita valokaapeleita vaan viitataan tuotantopanosmateriaaleihin. Kiinan viranomaiset totesivat vielä, että komissio ei tehnyt kustannusten siirtoa koskevaa analyysiä sen osoittamiseksi, että toimitusketjun alku- tai loppupään tuotannonalojen väitetysti saamat tuet olisivat siirtyneet valokaapelien tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(129)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komission siteeraamissa eri asiakirjoissa, kuten neljän keskeisen seikan luettelossa, NDRC:n luettelossa (2016) strategisista ja uusista tuotteista ja palveluista sekä teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa, ei mainita valokaapeleita vaan viitataan tuotantopanosmateriaaleihin. Kiinan viranomaiset totesivat vielä, että komissio ei tehnyt kustannusten siirtoa koskevaa analyysiä sen osoittamiseksi, että toimitusketjun alku- tai loppupään tuotannonalojen väitetysti saamat tuet olisivat siirtyneet valokaapelien tuotannonalalle.

| (130) | Tuotantoketjun loppupään tuotannonaloista komissio huomauttaa, että otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat olivat vertikaalisesti integroituneita, minkä vuoksi niihin etuyhdessä olevien tavarantoimittajien saamien tukien katsottiin siirtyvän valokaapelien vientiä harjoittaville tuottajille. Lisäksi asiakirjat, joissa Kiinan viranomaisten mukaan käsitellään valokaapeleiden tuotantopanosmateriaaleja, ovat joka tapauksessa merkityksellisiä yhdessä kaikkien muiden tässä jaksossa käsiteltyjen Kiinan viranomaisten etuuskohtelupolitiikan ja asiakirjojen kanssa, vaikka oletettaisiinkin, että ne eivät kata edes epäsuorasti tai implisiittisesti valokaapeleita, mikä ei ole asian laita. Kaikki tässä jaksossa mainitut asiakirjat kattavat joko valokuituverkot, joissa valokaapelit ovat keskeinen komponentti, tai sen pääasialliset tuotantopanokset, ja osoittavat näin, miten valokaapeleiden sektori on kokonaisuudessaan kannustettu tuotannonala tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoketjun alkupään tuotannosta loppupään tuotantoon. Nämä asiakirjat ovat merkityksellisiä myös eri tukiohjelmien erityisyyden osoittamisessa. Kustannusten siirtoa koskeva analyysi tarvitaan vain sellaisten tukien osalta, jotka on tosiasiallisesti myönnetty riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan toimitetuille raaka-aineille, jotka vientiä harjoittavat tuottajat ovat käyttäneet tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja vain siinä tapauksessa, että näiden tuotantopanosmateriaalien myyjä ja ostaja eivät ole etuyhteydessä toisiinsa. Kuten 3.8.2 jaksossa selitetään, etuyhteydettömien tavarantoimittajien riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan hankkimia raaka-aineita ei ole pidetty tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavina tässä tutkimuksessa. Kuten edellä on todettu, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ovat pääasiassa integroituneita. |
| --- | --- |

(130)

Tuotantoketjun loppupään tuotannonaloista komissio huomauttaa, että otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat olivat vertikaalisesti integroituneita, minkä vuoksi niihin etuyhdessä olevien tavarantoimittajien saamien tukien katsottiin siirtyvän valokaapelien vientiä harjoittaville tuottajille. Lisäksi asiakirjat, joissa Kiinan viranomaisten mukaan käsitellään valokaapeleiden tuotantopanosmateriaaleja, ovat joka tapauksessa merkityksellisiä yhdessä kaikkien muiden tässä jaksossa käsiteltyjen Kiinan viranomaisten etuuskohtelupolitiikan ja asiakirjojen kanssa, vaikka oletettaisiinkin, että ne eivät kata edes epäsuorasti tai implisiittisesti valokaapeleita, mikä ei ole asian laita. Kaikki tässä jaksossa mainitut asiakirjat kattavat joko valokuituverkot, joissa valokaapelit ovat keskeinen komponentti, tai sen pääasialliset tuotantopanokset, ja osoittavat näin, miten valokaapeleiden sektori on kokonaisuudessaan kannustettu tuotannonala tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoketjun alkupään tuotannosta loppupään tuotantoon. Nämä asiakirjat ovat merkityksellisiä myös eri tukiohjelmien erityisyyden osoittamisessa. Kustannusten siirtoa koskeva analyysi tarvitaan vain sellaisten tukien osalta, jotka on tosiasiallisesti myönnetty riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan toimitetuille raaka-aineille, jotka vientiä harjoittavat tuottajat ovat käyttäneet tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja vain siinä tapauksessa, että näiden tuotantopanosmateriaalien myyjä ja ostaja eivät ole etuyhteydessä toisiinsa. Kuten 3.8.2 jaksossa selitetään, etuyhteydettömien tavarantoimittajien riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan hankkimia raaka-aineita ei ole pidetty tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavina tässä tutkimuksessa. Kuten edellä on todettu, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ovat pääasiassa integroituneita.

| (131) | Edellä esitettyjen suunnitelmien ja ohjelmien perusteella valokaapeleiden tuotannonalaa pidetään siis keskeisenä/strategisena tuotannonalana, jonka aktiivinen kehittäminen on Kiinan viranomaisten poliittinen tavoite. Valokaapelit ovat erittäin tärkeä tuote Kiinan viranomaisille rakennettaessa verkkoja ja infrastruktuuria, jotka palvelevat kaikkea keskeistä yhteenliitettävyys- ja digitaalipolitiikkaa, jota valtio on kehittänyt ja valvoo. Komissio päätteli tässä jaksossa tarkoitettujen politiikka-asiakirjojen perusteella, että Kiinan viranomaiset puuttuvat valokaapeleiden tuotannonalan toimintaan pannakseen täytäntöön asiaan liittyvää politiikkaa ja häiritsevät markkinavoimien vapaata toimintaa valokaapelien sektorilla edistämällä ja tukemalla sitä eri tavoin. |
| --- | --- |

(131)

Edellä esitettyjen suunnitelmien ja ohjelmien perusteella valokaapeleiden tuotannonalaa pidetään siis keskeisenä/strategisena tuotannonalana, jonka aktiivinen kehittäminen on Kiinan viranomaisten poliittinen tavoite. Valokaapelit ovat erittäin tärkeä tuote Kiinan viranomaisille rakennettaessa verkkoja ja infrastruktuuria, jotka palvelevat kaikkea keskeistä yhteenliitettävyys- ja digitaalipolitiikkaa, jota valtio on kehittänyt ja valvoo. Komissio päätteli tässä jaksossa tarkoitettujen politiikka-asiakirjojen perusteella, että Kiinan viranomaiset puuttuvat valokaapeleiden tuotannonalan toimintaan pannakseen täytäntöön asiaan liittyvää politiikkaa ja häiritsevät markkinavoimien vapaata toimintaa valokaapelien sektorilla edistämällä ja tukemalla sitä eri tavoin.

3.2   Osittainen yhteistyössä toimiminen ja käytettävissä olevien tietojen käyttö

Osittainen yhteistyössä toimiminen ja käytettävissä olevien tietojen käyttö

| (132) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset esittivät joitakin yleisiä huomautuksia komission päätöksestä soveltaa perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan säännöksiä etuuskohtelun mukaisen luotonannon, vientiluottovakuutusten ja tuotantopanosmateriaalien osalta. |
| --- | --- |

(132)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset esittivät joitakin yleisiä huomautuksia komission päätöksestä soveltaa perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan säännöksiä etuuskohtelun mukaisen luotonannon, vientiluottovakuutusten ja tuotantopanosmateriaalien osalta.

| (133) | Kiinan viranomaiset väittivät, että kaikki komission tietopyynnöt, joihin Kiinan viranomaiset eivät kyenneet toimittamaan vastausta, olivat kohtuuttomia, koska pyynnöissä oletettiin Kiinan viranomaisilla olevan sellaisia oikeudellisia valtuuksia, joita niillä ei ole. |
| --- | --- |

(133)

Kiinan viranomaiset väittivät, että kaikki komission tietopyynnöt, joihin Kiinan viranomaiset eivät kyenneet toimittamaan vastausta, olivat kohtuuttomia, koska pyynnöissä oletettiin Kiinan viranomaisilla olevan sellaisia oikeudellisia valtuuksia, joita niillä ei ole.

| (134) | Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei arvioinut asianmukaisesti sille toimitettuja tosiseikkoja eikä antanut asianmukaista selitystä sille, miksi käytettävissä olevilla tiedoilla korvattiin tarvittavat tiedot, jotka puuttuivat. |
| --- | --- |

(134)

Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei arvioinut asianmukaisesti sille toimitettuja tosiseikkoja eikä antanut asianmukaista selitystä sille, miksi käytettävissä olevilla tiedoilla korvattiin tarvittavat tiedot, jotka puuttuivat.

| (135) | Kuten 146, 160 ja 168 kappaleessa esitetään, komissio oli sitä mieltä, että Kiinan viranomaisilla oli kyllä oikeudelliset valtuudet hankkia tiedot niistä yrityksistä, joista komissio pyysi tietoja, yritysten osakkeenomistajana tai vastuullisena viranomaisena. Komissio esitti Kiinan viranomaisille toimittamissaan viesteissä, jotka toistetaan 3.2.1–3.2.3 jaksossa, miksi sen oli turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin. Komissio piti julkisesti saatavilla olevia tietoja kohtuullisena korvikkeena tiedoille, joita Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet. Sen vuoksi komissio hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteet. |
| --- | --- |

(135)

Kuten 146, 160 ja 168 kappaleessa esitetään, komissio oli sitä mieltä, että Kiinan viranomaisilla oli kyllä oikeudelliset valtuudet hankkia tiedot niistä yrityksistä, joista komissio pyysi tietoja, yritysten osakkeenomistajana tai vastuullisena viranomaisena. Komissio esitti Kiinan viranomaisille toimittamissaan viesteissä, jotka toistetaan 3.2.1–3.2.3 jaksossa, miksi sen oli turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin. Komissio piti julkisesti saatavilla olevia tietoja kohtuullisena korvikkeena tiedoille, joita Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet. Sen vuoksi komissio hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteet.

3.2.1   Perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan soveltaminen etuuskohtelun mukaisten lainojen osalta

Perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan soveltaminen etuuskohtelun mukaisten lainojen osalta

| (136) | Komissio pyysi hallinnollisista syistä Kiinan viranomaisia toimittamaan rahoituslaitoksille tarkoitetut kyselylomakkeet kaikille rahoituslaitoksille, jotka olivat myöntäneet lainoja tai vientiluottoja otokseen valituille yrityksille. |
| --- | --- |

(136)

Komissio pyysi hallinnollisista syistä Kiinan viranomaisia toimittamaan rahoituslaitoksille tarkoitetut kyselylomakkeet kaikille rahoituslaitoksille, jotka olivat myöntäneet lainoja tai vientiluottoja otokseen valituille yrityksille.

| (137) | Aluksi saatiin vastaus vain EXIM-pankilta. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet komission pyyntöön kyselylomakkeen toimittamisesta kaikille rahoituslaitoksille, jotka olivat myöntäneet lainoja tai vientiluottoja otokseen valituille yrityksille. Tämän vuoksi komissio toisti rahoituslaitoksia koskevan pyyntönsä puutteista ilmoittavassa kirjeessä, jotta saataisiin ne osallistumaan tutkimukseen mahdollisimman laajasti ja toimittamaan tarvittavat tiedot komissiolle väitetyn tuen esiintymistä ja laajuutta koskevien päätelmien tekemiseksi. |
| --- | --- |

(137)

Aluksi saatiin vastaus vain EXIM-pankilta. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet komission pyyntöön kyselylomakkeen toimittamisesta kaikille rahoituslaitoksille, jotka olivat myöntäneet lainoja tai vientiluottoja otokseen valituille yrityksille. Tämän vuoksi komissio toisti rahoituslaitoksia koskevan pyyntönsä puutteista ilmoittavassa kirjeessä, jotta saataisiin ne osallistumaan tutkimukseen mahdollisimman laajasti ja toimittamaan tarvittavat tiedot komissiolle väitetyn tuen esiintymistä ja laajuutta koskevien päätelmien tekemiseksi.

| (138) | Puutteista ilmoittavan kirjeen saatuaan Kiinan viranomaiset totesivat, että lainoja myöntäneiden rahoituslaitosten kyselyvastaukset eivät ole merkityksellisiä tutkimuksen kannalta, koska mitään lainoja tai vientiluottoja ei myönnetty valtion suunnitelmien ja hankkeiden mukaisesti, kuten valituksessa väitettiin ja kyselylomakkeessa esitettiin. |
| --- | --- |

(138)

Puutteista ilmoittavan kirjeen saatuaan Kiinan viranomaiset totesivat, että lainoja myöntäneiden rahoituslaitosten kyselyvastaukset eivät ole merkityksellisiä tutkimuksen kannalta, koska mitään lainoja tai vientiluottoja ei myönnetty valtion suunnitelmien ja hankkeiden mukaisesti, kuten valituksessa väitettiin ja kyselylomakkeessa esitettiin.

| (139) | Komissio on tästä eri mieltä. Ensinnäkin komissio katsoo, että valtion omistamilta yksiköiltä pyydetyt tiedot ovat Kiinan viranomaisten saatavilla kaikkien sellaisten yksikköjen osalta, joissa Kiinan viranomaiset ovat suurimpana tai pääosakkaana. Lisäksi Kiinan viranomaisilla on tarvittavat valtuudet puuttua rahoituslaitosten toimintaan, vaikka ne eivät olisi valtion omistamia, koska ne kaikki kuuluvat Kiinan pankkialan sääntelyviranomaisen toimivaltaan. |
| --- | --- |

(139)

Komissio on tästä eri mieltä. Ensinnäkin komissio katsoo, että valtion omistamilta yksiköiltä pyydetyt tiedot ovat Kiinan viranomaisten saatavilla kaikkien sellaisten yksikköjen osalta, joissa Kiinan viranomaiset ovat suurimpana tai pääosakkaana. Lisäksi Kiinan viranomaisilla on tarvittavat valtuudet puuttua rahoituslaitosten toimintaan, vaikka ne eivät olisi valtion omistamia, koska ne kaikki kuuluvat Kiinan pankkialan sääntelyviranomaisen toimivaltaan.

| (140) | Komissio sai lopulta tietoja yritysten rakenteesta, hallintotavasta ja omistajuudesta vain yhdeltä valtion omistamalta pankilta muttei yhdeltäkään muulta rahoituslaitokselta, joka oli myöntänyt lainoja otokseen valituille yrityksille. Komissio ei myöskään saanut muilta pankeilta kuin EXIM-pankilta todennettavissa olevia yrityskohtaisia tietoja. |
| --- | --- |

(140)

Komissio sai lopulta tietoja yritysten rakenteesta, hallintotavasta ja omistajuudesta vain yhdeltä valtion omistamalta pankilta muttei yhdeltäkään muulta rahoituslaitokselta, joka oli myöntänyt lainoja otokseen valituille yrityksille. Komissio ei myöskään saanut muilta pankeilta kuin EXIM-pankilta todennettavissa olevia yrityskohtaisia tietoja.

| (141) | Vaikka EXIM-pankki toimitti joitakin yleisiä selvityksiä lainojen hyväksyntään ja riskinhallintaan liittyvien järjestelmiensä toiminnasta, se ei toimittanut tarkempia tietoja otokseen valituille yrityksillä myönnettyjen lainojen arvioinnista. Se väitti, ettei se kyennyt paljastamaan näitä asiakirjoja, koska niitä pidettiin sisäisinä ja luottamuksellisina. |
| --- | --- |

(141)

Vaikka EXIM-pankki toimitti joitakin yleisiä selvityksiä lainojen hyväksyntään ja riskinhallintaan liittyvien järjestelmiensä toiminnasta, se ei toimittanut tarkempia tietoja otokseen valituille yrityksillä myönnettyjen lainojen arvioinnista. Se väitti, ettei se kyennyt paljastamaan näitä asiakirjoja, koska niitä pidettiin sisäisinä ja luottamuksellisina.

| (142) | Tästä syystä komissio pyysi otokseen valituilta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmiltä lupaa päästä tutustumaan niille lainaa myöntäneiden (sekä valtion omistamien että yksityisten) pankkien hallussa oleviin niitä koskeviin yrityskohtaisiin tietoihin. Otokseen valitut yritykset suostuivat niitä koskevien pankkitietojen antamiseen, mutta osittain yhteistyössä toiminut pankki kieltäytyi toimittamasta pyydettyjä tarkkoja tietoja. |
| --- | --- |

(142)

Tästä syystä komissio pyysi otokseen valituilta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmiltä lupaa päästä tutustumaan niille lainaa myöntäneiden (sekä valtion omistamien että yksityisten) pankkien hallussa oleviin niitä koskeviin yrityskohtaisiin tietoihin. Otokseen valitut yritykset suostuivat niitä koskevien pankkitietojen antamiseen, mutta osittain yhteistyössä toiminut pankki kieltäytyi toimittamasta pyydettyjä tarkkoja tietoja.

| (143) | Koska komissio ei saanut mitään tietoja suurimmasta osasta valtion omistamista pankeista, jotka myönsivät lainoja otokseen valituille yrityksille, se katsoi, että se ei ollut saanut tutkimuksen tämän osa-alueen kannalta ratkaisevia tietoja. |
| --- | --- |

(143)

Koska komissio ei saanut mitään tietoja suurimmasta osasta valtion omistamista pankeista, jotka myönsivät lainoja otokseen valituille yrityksille, se katsoi, että se ei ollut saanut tutkimuksen tämän osa-alueen kannalta ratkaisevia tietoja.

| (144) | Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että tutkiessaan etuuskohtelun mukaisten lainojen kautta myönnetyn väitetyn tuen esiintymistä ja laajuutta sen olisi ehkä käytettävä käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(144)

Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että tutkiessaan etuuskohtelun mukaisten lainojen kautta myönnetyn väitetyn tuen esiintymistä ja laajuutta sen olisi ehkä käytettävä käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (145) | Vastauksessaan komission kirjeeseen Kiinan viranomaiset vastustivat perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan soveltamista. Kiinan viranomaiset väittivät, että niillä ei ole velvollisuutta toimittaa pyydettyjä tietoja ja että pyydetyt tiedot eivät ole välttämättömiä tietoja. |
| --- | --- |

(145)

Vastauksessaan komission kirjeeseen Kiinan viranomaiset vastustivat perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan soveltamista. Kiinan viranomaiset väittivät, että niillä ei ole velvollisuutta toimittaa pyydettyjä tietoja ja että pyydetyt tiedot eivät ole välttämättömiä tietoja.

| (146) | Komissio katsoi edelleen, että sääntelyelimen ominaisuudessa Kiinan viranomaisilla on valtuudet toimittaa vastaukset kysymyksiin, jotka kysyttiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille rahoitusta myöntäneiltä rahoituslaitoksilta. Kuten komission kirjeessä todetaan, valtion omistamilta yksiköiltä pyydetyt tiedot ovat Kiinan viranomaisten saatavilla kaikkien niiden yksikköjen osalta, joissa Kiinan viranomaiset ovat suurimpana tai pääosakkaana, ja Kiinan viranomaisilla on tarvittavat valtuudet puuttua rahoituslaitosten toimintaan, vaikka ne eivät olisi valtion omistamia, koska ne kaikki kuuluvat Kiinan pankkialan sääntelyviranomaisen toimivaltaan. |
| --- | --- |

(146)

Komissio katsoi edelleen, että sääntelyelimen ominaisuudessa Kiinan viranomaisilla on valtuudet toimittaa vastaukset kysymyksiin, jotka kysyttiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille rahoitusta myöntäneiltä rahoituslaitoksilta. Kuten komission kirjeessä todetaan, valtion omistamilta yksiköiltä pyydetyt tiedot ovat Kiinan viranomaisten saatavilla kaikkien niiden yksikköjen osalta, joissa Kiinan viranomaiset ovat suurimpana tai pääosakkaana, ja Kiinan viranomaisilla on tarvittavat valtuudet puuttua rahoituslaitosten toimintaan, vaikka ne eivät olisi valtion omistamia, koska ne kaikki kuuluvat Kiinan pankkialan sääntelyviranomaisen toimivaltaan.

| (147) | Lisäksi komissio piti pyydettyjä tietoja ratkaisevina, jotta voidaan arvioida Kiinan viranomaisten määräysvaltaa rahoituslaitoksissa niiden luotonantokäytäntöjen ja riskinarvioinnin suhteen silloin, kun ne myönsivät lainoja valokaapelien tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(147)

Lisäksi komissio piti pyydettyjä tietoja ratkaisevina, jotta voidaan arvioida Kiinan viranomaisten määräysvaltaa rahoituslaitoksissa niiden luotonantokäytäntöjen ja riskinarvioinnin suhteen silloin, kun ne myönsivät lainoja valokaapelien tuotannonalalle.

| (148) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komission pyytämät tiedot otokseen valituille yrityksille lainoja tai vientiluottoja myöntäneiltä yrityksiltä eivät olleet tarpeellisia tai edes merkityksellisiä komissiolle, jotta se voisi tehdä analyysinsä, koska mitään kyseisistä lainoista ei myönnetty valtion suunnitelmien tai Kiinan viranomaisten muiden asiakirjojen nojalla. |
| --- | --- |

(148)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komission pyytämät tiedot otokseen valituille yrityksille lainoja tai vientiluottoja myöntäneiltä yrityksiltä eivät olleet tarpeellisia tai edes merkityksellisiä komissiolle, jotta se voisi tehdä analyysinsä, koska mitään kyseisistä lainoista ei myönnetty valtion suunnitelmien tai Kiinan viranomaisten muiden asiakirjojen nojalla.

| (149) | Puuttuvat tiedot liittyvät kahteen näkökohtaan. Ensinnäkin puuttuivat yhteistyöstä kieltäytyneiden pankkien omistajuutta ja hallintorakennetta koskevat tiedot, jotka olivat tarpeen, jotta komissio voi määrittää, ovatko pankit julkisia elimiä vai eivät. Toiseksi puuttuivat osittain yhteistyössä toimineen pankin (EXIM-pankin) yrityskohtaiset tiedot (esimerkiksi pankin sisäiset menettelyt lainojen hyväksymiseksi ja luottokelpoisuuden arviointi otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettyjen lainojen osalta), jotka olivat tarpeen, jotta voitiin määrittää, myönnettiinkö lainat etuuskohtelun mukaisilla korkoprosenteilla. Tällaiset sisäiset asiakirjat olisivat voineet toimittaa vain pankit ja Kiinan viranomaiset, koska ne eivät olisi olleet otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien saatavilla. |
| --- | --- |

(149)

Puuttuvat tiedot liittyvät kahteen näkökohtaan. Ensinnäkin puuttuivat yhteistyöstä kieltäytyneiden pankkien omistajuutta ja hallintorakennetta koskevat tiedot, jotka olivat tarpeen, jotta komissio voi määrittää, ovatko pankit julkisia elimiä vai eivät. Toiseksi puuttuivat osittain yhteistyössä toimineen pankin (EXIM-pankin) yrityskohtaiset tiedot (esimerkiksi pankin sisäiset menettelyt lainojen hyväksymiseksi ja luottokelpoisuuden arviointi otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettyjen lainojen osalta), jotka olivat tarpeen, jotta voitiin määrittää, myönnettiinkö lainat etuuskohtelun mukaisilla korkoprosenteilla. Tällaiset sisäiset asiakirjat olisivat voineet toimittaa vain pankit ja Kiinan viranomaiset, koska ne eivät olisi olleet otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien saatavilla.

| (150) | Kiinan viranomaiset väittivät myös, että pyydetyt tiedot eivät olleet sen saatavilla. Kiinan viranomaiset vakuuttivat, että oli oikeudellisesti mahdotonta hankkia pyydetyt tiedot, koska Kiinan lainsäädännön perusteella Kiinan viranomaiset eivät voi velvoittaa rahoituslaitoksia paljastamaan tällaisia luottamuksellisia tietoja. Pyytämällä tietoja komissio asetti kohtuuttoman rasitteen Kiinan viranomaisille. |
| --- | --- |

(150)

Kiinan viranomaiset väittivät myös, että pyydetyt tiedot eivät olleet sen saatavilla. Kiinan viranomaiset vakuuttivat, että oli oikeudellisesti mahdotonta hankkia pyydetyt tiedot, koska Kiinan lainsäädännön perusteella Kiinan viranomaiset eivät voi velvoittaa rahoituslaitoksia paljastamaan tällaisia luottamuksellisia tietoja. Pyytämällä tietoja komissio asetti kohtuuttoman rasitteen Kiinan viranomaisille.

| (151) | Komissio huomauttaa, että kultakin yritykseltä pyydettiin erikseen suostumus kunkin pankin lainoihin liittyvistä liiketoimista. Komissio katsoo, että tällaisen erityisen suostumuksen pitäisi olla riittävä, jotta pankit voivat myöntää oikeuden tutustua otokseen valittuihin yrityksiin liittyviin asiakirjoihin. Lisäksi osittain yhteistyössä toiminut pankki toimitti katsauksen yrityksille myöntämistään lainoista ja osoitti näin, että sillä ei ole rajoituksia toimittaa tietoja erityisistä liiketoimista. Yksikään pankeista ei kuitenkaan toimittanut mitään tietoja omista sisäisistä arvioinneistaan, jotka liittyivät ilmoitettuihin liiketoimiin. |
| --- | --- |

(151)

Komissio huomauttaa, että kultakin yritykseltä pyydettiin erikseen suostumus kunkin pankin lainoihin liittyvistä liiketoimista. Komissio katsoo, että tällaisen erityisen suostumuksen pitäisi olla riittävä, jotta pankit voivat myöntää oikeuden tutustua otokseen valittuihin yrityksiin liittyviin asiakirjoihin. Lisäksi osittain yhteistyössä toiminut pankki toimitti katsauksen yrityksille myöntämistään lainoista ja osoitti näin, että sillä ei ole rajoituksia toimittaa tietoja erityisistä liiketoimista. Yksikään pankeista ei kuitenkaan toimittanut mitään tietoja omista sisäisistä arvioinneistaan, jotka liittyivät ilmoitettuihin liiketoimiin.

| (152) | Komissio ei katsonut, että se olisi asettanut Kiinan viranomaisille kohtuuttoman rasitteen pyytämällä tietoja etuuskohtelun mukaisesta luotonannosta. Komissio rajasi alusta lähtien tutkimuksensa niihin rahoituslaitoksiin, jotka olivat myöntäneet lainoja otokseen valituille yrityksille. Komissio yksilöi nämä rahoituslaitokset ja Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan niille kyselylomakkeet samalla kun viranomaisille toimitettiin niiden täytettäväksi tarkoitettu kyselylomake tutkimuksen alkuvaiheessa. Kiinan viranomaisilla oli siten runsaasti aikaa noudattaa komission pyyntöä. Näin ollen komissio katsoi tehneensä kaikkensa helpottaakseen Kiinan viranomaisille esitettyä pyyntöä. |
| --- | --- |

(152)

Komissio ei katsonut, että se olisi asettanut Kiinan viranomaisille kohtuuttoman rasitteen pyytämällä tietoja etuuskohtelun mukaisesta luotonannosta. Komissio rajasi alusta lähtien tutkimuksensa niihin rahoituslaitoksiin, jotka olivat myöntäneet lainoja otokseen valituille yrityksille. Komissio yksilöi nämä rahoituslaitokset ja Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan niille kyselylomakkeet samalla kun viranomaisille toimitettiin niiden täytettäväksi tarkoitettu kyselylomake tutkimuksen alkuvaiheessa. Kiinan viranomaisilla oli siten runsaasti aikaa noudattaa komission pyyntöä. Näin ollen komissio katsoi tehneensä kaikkensa helpottaakseen Kiinan viranomaisille esitettyä pyyntöä.

| (153) | Komissio katsoi edelleen, että sen oli tukeuduttava käytettävissä oleviin tietoihin osittain tutkiessaan väitettyjen etuuskohtelun mukaisten lainojen muodossa myönnettyjen tukien esiintymistä ja laajuutta. |
| --- | --- |

(153)

Komissio katsoi edelleen, että sen oli tukeuduttava käytettävissä oleviin tietoihin osittain tutkiessaan väitettyjen etuuskohtelun mukaisten lainojen muodossa myönnettyjen tukien esiintymistä ja laajuutta.

| (154) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komissio ei saanut Kiinan viranomaisilta ratkaisevia tietoja etuuskohtelun mukaisista lainoista, minkä vuoksi tukimarginaaleissa on todennäköisesti aliarvioitu todellinen etuus, jonka vientiä harjoittavat tuottajat saivat etuuskohtelun mukaisista lainoista. |
| --- | --- |

(154)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komissio ei saanut Kiinan viranomaisilta ratkaisevia tietoja etuuskohtelun mukaisista lainoista, minkä vuoksi tukimarginaaleissa on todennäköisesti aliarvioitu todellinen etuus, jonka vientiä harjoittavat tuottajat saivat etuuskohtelun mukaisista lainoista.

| (155) | Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat toimivat yhteistyössä tutkimuksessa ja toimittivat tarkkoja tietoja pankeilta saamistaan lainoista. Koska etuus laskettiin näiden tietojan ja vertailukoron välisen erotuksen perusteella, tukimarginaalin katsottiin edustavan todellista etua, joka otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille koitui. Näin ollen väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(155)

Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat toimivat yhteistyössä tutkimuksessa ja toimittivat tarkkoja tietoja pankeilta saamistaan lainoista. Koska etuus laskettiin näiden tietojan ja vertailukoron välisen erotuksen perusteella, tukimarginaalin katsottiin edustavan todellista etua, joka otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille koitui. Näin ollen väite oli hylättävä.

3.2.2   Perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan soveltaminen vientiluottovakuutusten yhteydessä

Perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan soveltaminen vientiluottovakuutusten yhteydessä

| (156) | Hallinnollisista syistä komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan erityisen kyselylomakkeen Sinosurelle. |
| --- | --- |

(156)

Hallinnollisista syistä komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan erityisen kyselylomakkeen Sinosurelle.

| (157) | Alkuperäisessä kyselyvastauksessaan Kiinan viranomaiset väittivät, että Sinosure ei myöntänyt tukia valokaapelien tuotannonalalle, ja katsoivat, että Sinosurelle tarkoitettu erityinen kyselylomake ei ollut merkityksellinen. Kiinan viranomaiset toimittivat vain Sinosuren vuosikertomuksen. |
| --- | --- |

(157)

Alkuperäisessä kyselyvastauksessaan Kiinan viranomaiset väittivät, että Sinosure ei myöntänyt tukia valokaapelien tuotannonalalle, ja katsoivat, että Sinosurelle tarkoitettu erityinen kyselylomake ei ollut merkityksellinen. Kiinan viranomaiset toimittivat vain Sinosuren vuosikertomuksen.

| (158) | Puutteista ilmoittavan kirjeen jälkeen Kiinan viranomaiset toistivat kantansa, jonka mukaan Sinosure ei tarjonnut tukia erityisesti otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tai valokaapelien tuotannonalalle, vaikka se toimitti osittaisen vastauksen erityiseen kyselylomakkeeseen. Niin Kiinan viranomaiset kuin Sinosure eivät toimittaneet kuitenkaan mitään pyydettyjä asiakirjoa Sinosuren ohjaus- ja hallintojärjestelmästä, kuten sen yhtiöjärjestystä, eivätkä kattavaa ja paikkansapitävää luetteloa otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnetyistä vientiluotoista. Kiinan viranomaisilta tai Sinosurelta ei saatu myöskään tarkempia tietoja valokaapeleiden tuotannonalalle tarjotusta vientiluottovakuutuksesta, vakuutusmaksujen suuruudesta eikä tarkkoja lukuja vientiluottovakuutuksiin liittyvän liiketoiminnan kannattavuudesta. |
| --- | --- |

(158)

Puutteista ilmoittavan kirjeen jälkeen Kiinan viranomaiset toistivat kantansa, jonka mukaan Sinosure ei tarjonnut tukia erityisesti otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tai valokaapelien tuotannonalalle, vaikka se toimitti osittaisen vastauksen erityiseen kyselylomakkeeseen. Niin Kiinan viranomaiset kuin Sinosure eivät toimittaneet kuitenkaan mitään pyydettyjä asiakirjoa Sinosuren ohjaus- ja hallintojärjestelmästä, kuten sen yhtiöjärjestystä, eivätkä kattavaa ja paikkansapitävää luetteloa otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnetyistä vientiluotoista. Kiinan viranomaisilta tai Sinosurelta ei saatu myöskään tarkempia tietoja valokaapeleiden tuotannonalalle tarjotusta vientiluottovakuutuksesta, vakuutusmaksujen suuruudesta eikä tarkkoja lukuja vientiluottovakuutuksiin liittyvän liiketoiminnan kannattavuudesta.

| (159) | Näiden tietojen puutteessa komissio katsoi, että se ei ollut saanut tutkimuksen tämän osa-alueen kannalta ratkaisevia tietoja. |
| --- | --- |

(159)

Näiden tietojen puutteessa komissio katsoi, että se ei ollut saanut tutkimuksen tämän osa-alueen kannalta ratkaisevia tietoja.

| (160) | Komission ymmärryksen mukaan valtion omistamilta yksiköiltä (joko yrityksiltä tai julkisilta/rahoituslaitoksilta) pyydetyt tiedot ovat Kiinan viranomaisten saatavilla kaikkien sellaisten yksikköjen osalta, joissa Kiinan viranomaiset ovat suurimpana tai pääosakkaana. Tämä koskee myös Sinosurea, joka on täysin valtion omistuksessa. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että tutkiessaan vientiluottovakuutuksen kautta myönnetyn väitetyn tuen esiintymistä ja laajuutta sen olisi ehkä käytettävä käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(160)

Komission ymmärryksen mukaan valtion omistamilta yksiköiltä (joko yrityksiltä tai julkisilta/rahoituslaitoksilta) pyydetyt tiedot ovat Kiinan viranomaisten saatavilla kaikkien sellaisten yksikköjen osalta, joissa Kiinan viranomaiset ovat suurimpana tai pääosakkaana. Tämä koskee myös Sinosurea, joka on täysin valtion omistuksessa. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että tutkiessaan vientiluottovakuutuksen kautta myönnetyn väitetyn tuen esiintymistä ja laajuutta sen olisi ehkä käytettävä käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (161) | Vastauksessaan komission kirjeeseen Kiinan viranomaiset pysyivät kannassaan, jonka mukaan Sinosure ei myöntänyt tukia erityisesti valokaapelien tuotannonalalle, se noudattaa markkinalähtöisiä periaatteita vakuutustoiminnan harjoittamisessa eikä sillä ole mitään poliittisissa asiakirjoissa esitettyä etuuskohtelua valokaapelien tuotannonalan osalta. |
| --- | --- |

(161)

Vastauksessaan komission kirjeeseen Kiinan viranomaiset pysyivät kannassaan, jonka mukaan Sinosure ei myöntänyt tukia erityisesti valokaapelien tuotannonalalle, se noudattaa markkinalähtöisiä periaatteita vakuutustoiminnan harjoittamisessa eikä sillä ole mitään poliittisissa asiakirjoissa esitettyä etuuskohtelua valokaapelien tuotannonalan osalta.

| (162) | Kiinan viranomaisten Sinosuresta toimittamat tiedot olivat puutteellisia eikä komissio pystynyt niiden perusteella tekemään päätelmiä tutkimuksen olennaisista osista vientiluottovakuutusten osalta, erityisesti siitä, onko Sinosure julkinen elin ja olivatko otokseen valituilta yrityksiltä veloitetut maksut markkinaehtoisia. |
| --- | --- |

(162)

Kiinan viranomaisten Sinosuresta toimittamat tiedot olivat puutteellisia eikä komissio pystynyt niiden perusteella tekemään päätelmiä tutkimuksen olennaisista osista vientiluottovakuutusten osalta, erityisesti siitä, onko Sinosure julkinen elin ja olivatko otokseen valituilta yrityksiltä veloitetut maksut markkinaehtoisia.

| (163) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissiolle oli toimitettu kaikki tarvittavat tiedot, ja koska Sinosure ei myöntänyt valokaapelien tuotannonalalle erityisiä tukia, pyydetyt tiedot eivät olleet merkityksellisiä tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(163)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissiolle oli toimitettu kaikki tarvittavat tiedot, ja koska Sinosure ei myöntänyt valokaapelien tuotannonalalle erityisiä tukia, pyydetyt tiedot eivät olleet merkityksellisiä tässä tutkimuksessa.

| (164) | Kuten 162 kappaleessa todetaan, komissio ei saanut Sinosurelta tietoja, joiden perusteella olisi voitu arvioida Kiinan viranomaisten väitteitä siitä, että Sinosure ei ole julkinen elin, tai sitä, olivatko Sinosuren veloittamat maksut markkinaehtoisia. Näitä tietoja pidettiin välttämättöminä, jotta komissio voisi tehdä päätelmät siitä, ovatko Sinosuren tarjoamat vientiluottovakuutukset tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea, josta koitui etuus otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. |
| --- | --- |

(164)

Kuten 162 kappaleessa todetaan, komissio ei saanut Sinosurelta tietoja, joiden perusteella olisi voitu arvioida Kiinan viranomaisten väitteitä siitä, että Sinosure ei ole julkinen elin, tai sitä, olivatko Sinosuren veloittamat maksut markkinaehtoisia. Näitä tietoja pidettiin välttämättöminä, jotta komissio voisi tehdä päätelmät siitä, ovatko Sinosuren tarjoamat vientiluottovakuutukset tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea, josta koitui etuus otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille.

| (165) | Komissio katsoi näin ollen, että sen oli perustettava vientiluottovakuutusta koskevat päätelmänsä osittain käytettävissä oleviin tietoihin. |
| --- | --- |

(165)

Komissio katsoi näin ollen, että sen oli perustettava vientiluottovakuutusta koskevat päätelmänsä osittain käytettävissä oleviin tietoihin.

| (166) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komissio sai Kiinan viranomaisilta Sinosuresta puutteellisia tietoja, joiden perusteella ei voitu tehdä päätelmiä tutkimuksen olennaisista osista vientiluottovakuutusten osalta. Tämän vuoksi kullekin otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle lasketussa tukiasteessa on erittäin todennäköisesti aliarvioitu todellinen etuus, jonka vientiä harjoittavat tuottajat saivat vientiluottovakuutuksesta. Valituksen tekijä katsoi, että komission pitäisi automaattisesti soveltaa yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettua korkeinta tukiastetta toiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan. |
| --- | --- |

(166)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että komissio sai Kiinan viranomaisilta Sinosuresta puutteellisia tietoja, joiden perusteella ei voitu tehdä päätelmiä tutkimuksen olennaisista osista vientiluottovakuutusten osalta. Tämän vuoksi kullekin otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle lasketussa tukiasteessa on erittäin todennäköisesti aliarvioitu todellinen etuus, jonka vientiä harjoittavat tuottajat saivat vientiluottovakuutuksesta. Valituksen tekijä katsoi, että komission pitäisi automaattisesti soveltaa yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettua korkeinta tukiastetta toiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan.

| (167) | Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat toimivat yhteistyössä tutkimuksessa ja toimittivat tarkkoja tietoja Sinosurelta saamistaan vientiluottovakuutuksista. Koska etuus laskettiin näiden tietojen ja asianmukaisen ulkoisen vertailuarvon välisen erotuksen perusteella, tukimäärän katsottiin edustavan tosiasiallista etua, joka otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille koitui. Näin ollen väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(167)

Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat toimivat yhteistyössä tutkimuksessa ja toimittivat tarkkoja tietoja Sinosurelta saamistaan vientiluottovakuutuksista. Koska etuus laskettiin näiden tietojen ja asianmukaisen ulkoisen vertailuarvon välisen erotuksen perusteella, tukimäärän katsottiin edustavan tosiasiallista etua, joka otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille koitui. Näin ollen väite oli hylättävä.

3.2.3   Käytettävissä olevien tietojen käyttäminen tuotantopanosmateriaalien osalta

Käytettävissä olevien tietojen käyttäminen tuotantopanosmateriaalien osalta

| (168) | Komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan erillisen kyselylomakkeen valokaapelien tuotannossa käytettyjen tuotantopanosmateriaalien 10 suurimmalle tuottajalle ja jakelijalle sekä muille kyseisten materiaalien toimittajille, jotka ovat toimittaneet tuotantopanoksia otokseen valituille yrityksille. Kyselyvastauksessaan Kiinan viranomaiset väittivät, ettei niillä ole valtuuksia pyytää tuotantopanosmateriaalien toimittajia toimittamaan kyselylomakkeessa pyydettyjä luottamuksellisia tietoja ja että Kiinan viranomaisille aiheutuisi kohtuuton rasite toimimisesta koordinoijana otokseen valittujen yritysten erittäin monien tuotantopanosmateriaalien toimittajien välillä. Komissio kuitenkin totesi julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella, että suurimmat germaniumin tuottajat ovat (osittain) valtion omistuksessa (ks. 3.8.2 jakso). Näin ollen Kiinan viranomaiset kykenivät toimittamaan pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(168)

Komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan erillisen kyselylomakkeen valokaapelien tuotannossa käytettyjen tuotantopanosmateriaalien 10 suurimmalle tuottajalle ja jakelijalle sekä muille kyseisten materiaalien toimittajille, jotka ovat toimittaneet tuotantopanoksia otokseen valituille yrityksille. Kyselyvastauksessaan Kiinan viranomaiset väittivät, ettei niillä ole valtuuksia pyytää tuotantopanosmateriaalien toimittajia toimittamaan kyselylomakkeessa pyydettyjä luottamuksellisia tietoja ja että Kiinan viranomaisille aiheutuisi kohtuuton rasite toimimisesta koordinoijana otokseen valittujen yritysten erittäin monien tuotantopanosmateriaalien toimittajien välillä. Komissio kuitenkin totesi julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella, että suurimmat germaniumin tuottajat ovat (osittain) valtion omistuksessa (ks. 3.8.2 jakso). Näin ollen Kiinan viranomaiset kykenivät toimittamaan pyydetyt tiedot.

| (169) | Komission pyynnöstä Kiinan viranomaiset toimittivat Yunnanin provinssin viranomaisten julkaisemat suunnitelmat ja ilmoitukset, jotka vaikuttavat germaniumin tuotannonalaan. Kiinan viranomaiset kieltäytyivät kuitenkin noudattamasta komission pyyntöä toimittaa eteenpäin kyselylomakkeet tuotantopanosten toimittajille, jotta saataisiin tarkempia tietoja kyseisiä tuotantopanosmateriaaleja valmistavien ja toimittavien yritysten omistusrakenteesta. Koska Kiinan viranomaiset toimivat vain osittain yhteistyössä valokaapelien tuotannossa käytettyjen tuotantopanosmateriaalien osalta, komissio ei saanut tarvittavia tietoja tuotantopanosten toimittajista. |
| --- | --- |

(169)

Komission pyynnöstä Kiinan viranomaiset toimittivat Yunnanin provinssin viranomaisten julkaisemat suunnitelmat ja ilmoitukset, jotka vaikuttavat germaniumin tuotannonalaan. Kiinan viranomaiset kieltäytyivät kuitenkin noudattamasta komission pyyntöä toimittaa eteenpäin kyselylomakkeet tuotantopanosten toimittajille, jotta saataisiin tarkempia tietoja kyseisiä tuotantopanosmateriaaleja valmistavien ja toimittavien yritysten omistusrakenteesta. Koska Kiinan viranomaiset toimivat vain osittain yhteistyössä valokaapelien tuotannossa käytettyjen tuotantopanosmateriaalien osalta, komissio ei saanut tarvittavia tietoja tuotantopanosten toimittajista.

| (170) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio käytti lain vastaisesti käytettävissä olevia tietoja tuotantopanosmateriaalien tuottajista ja jakelijoista ja että on kohtuutonta odottaa Kiinan viranomaisten toimivan koordinoijana lukemattomien tuotantopanostuottajien välillä. |
| --- | --- |

(170)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio käytti lain vastaisesti käytettävissä olevia tietoja tuotantopanosmateriaalien tuottajista ja jakelijoista ja että on kohtuutonta odottaa Kiinan viranomaisten toimivan koordinoijana lukemattomien tuotantopanostuottajien välillä.

| (171) | Kiinan viranomaisille lähettämässään puutteista ilmoittavassa kirjeessä komissio kysyi poikkeuksellisesti lisäkysymyksiä vain yhdestä tärkeimmästä tuotantopanosmateriaalista, germaniumista, 3.8.2 jaksossa selitetyistä syistä. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet kaikkia tähän materiaaliin liittyviä tarvittavia tietoja. |
| --- | --- |

(171)

Kiinan viranomaisille lähettämässään puutteista ilmoittavassa kirjeessä komissio kysyi poikkeuksellisesti lisäkysymyksiä vain yhdestä tärkeimmästä tuotantopanosmateriaalista, germaniumista, 3.8.2 jaksossa selitetyistä syistä. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet kaikkia tähän materiaaliin liittyviä tarvittavia tietoja.

| (172) | Puuttuvat tiedot liittyvät pääasiassa kahteen näkökohtaan. Ensinnäkin puuttuivat yhteistyöstä kieltäytyneiden tuotantopanosmateriaalien tuottajien omistus- ja hallintorakennetta koskevat tiedot. Ilman näitä tietoja komissio ei pysty määrittämään, ovatko ne julkisia elimiä vai eivät. Toiseksi puuttuivat näiden yhteistyöstä kieltäytyneiden tuottajien yrityskohtaiset tiedot, kuten tiedot otokseen valituille yrityksille tarjottujen tuotantopanosten hinnanmuodostuksesta. Tällaiset tiedot ovat tarpeen, jotta voitiin määrittää perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti, tarjottiinko otokseen valituille yrityksille tuotantopanoksia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Tällaisia tietoja voivat toimittaa vain kyseiset tuottajat, eikä niitä näin ollen voitu toimittaa otokseen valittujen yritysten kyselyvastauksissa. |
| --- | --- |

(172)

Puuttuvat tiedot liittyvät pääasiassa kahteen näkökohtaan. Ensinnäkin puuttuivat yhteistyöstä kieltäytyneiden tuotantopanosmateriaalien tuottajien omistus- ja hallintorakennetta koskevat tiedot. Ilman näitä tietoja komissio ei pysty määrittämään, ovatko ne julkisia elimiä vai eivät. Toiseksi puuttuivat näiden yhteistyöstä kieltäytyneiden tuottajien yrityskohtaiset tiedot, kuten tiedot otokseen valituille yrityksille tarjottujen tuotantopanosten hinnanmuodostuksesta. Tällaiset tiedot ovat tarpeen, jotta voitiin määrittää perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti, tarjottiinko otokseen valituille yrityksille tuotantopanoksia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Tällaisia tietoja voivat toimittaa vain kyseiset tuottajat, eikä niitä näin ollen voitu toimittaa otokseen valittujen yritysten kyselyvastauksissa.

| (173) | Sen vuoksi komissio päätteli, että sen oli osittain turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin päätelmissään, jotka koskevat tuotantopanosmateriaalien toimittamista riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(173)

Sen vuoksi komissio päätteli, että sen oli osittain turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin päätelmissään, jotka koskevat tuotantopanosmateriaalien toimittamista riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3.3   Tämän tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvat tuet ja tukiohjelmat

Tämän tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvat tuet ja tukiohjelmat

| (174) | Valitukseen, vireillepanoilmoitukseen ja komission kyselylomakkeisiin saatuihin vastauksiin sisältyvien tietojen perusteella tutkittiin seuraavia väitettyjä Kiinan viranomaisten myöntämiä tukia:






  i) | Avustusohjelmat






  — | Teknologia-, innovointi- ja kehittämisavustukset ja -rahastot; |
| --- | --- | --- | --- |

(174)

Valitukseen, vireillepanoilmoitukseen ja komission kyselylomakkeisiin saatuihin vastauksiin sisältyvien tietojen perusteella tutkittiin seuraavia väitettyjä Kiinan viranomaisten myöntämiä tukia:

i)

Avustusohjelmat

—

Teknologia-, innovointi- ja kehittämisavustukset ja -rahastot;

| — | Teollisuuden muutokseen ja päivittämiseen tarkoitetut rahastot; |
| --- | --- |

—

Teollisuuden muutokseen ja päivittämiseen tarkoitetut rahastot;

| — | Hankkeisiin perustuvat avustukset; |
| --- | --- |

—

Hankkeisiin perustuvat avustukset;

| — | Käyttöomaisuuteen liittyvät avustukset; |
| --- | --- |

—

Käyttöomaisuuteen liittyvät avustukset;

| — | Laite- ja rakennuspalveluavustukset; |
| --- | --- |

—

Laite- ja rakennuspalveluavustukset;

| — | Tutkimus- ja kehitystoiminnan rahoittaminen; |
| --- | --- |

—

Tutkimus- ja kehitystoiminnan rahoittaminen;

| — | Raaka-aineisiin liittyvät tuet; |
| --- | --- |

—

Raaka-aineisiin liittyvät tuet;

| — | Muut avustukset. |
| --- | --- |

—

Muut avustukset.

| ii) | Etuuskohtelun mukaisen rahoituksen, suunnattujen luottojen ja rahoituksen tarjoaminen oman pääoman ehtoisten ja luonteisten ja muiden pääomavälineiden kautta (esim. poliittiset lainat, luottolimiitit, pankkivekselit, vientirahoitus) |
| --- | --- |

ii)

Etuuskohtelun mukaisen rahoituksen, suunnattujen luottojen ja rahoituksen tarjoaminen oman pääoman ehtoisten ja luonteisten ja muiden pääomavälineiden kautta (esim. poliittiset lainat, luottolimiitit, pankkivekselit, vientirahoitus)

| iii) | Etuuskohtelun mukainen vientiluotto ja vientiluottovakuutus ja -takaus |
| --- | --- |

iii)

Etuuskohtelun mukainen vientiluotto ja vientiluottovakuutus ja -takaus

| iv) | Verovapaus- ja verohelpotusohjelmien kautta menetetyt tulot






  — | Yritystuloveron vähennyksiin liittyvät etuudet uuden ja huipputeknologian alan yrityksille; |
| --- | --- | --- |

iv)

Verovapaus- ja verohelpotusohjelmien kautta menetetyt tulot

—

Yritystuloveron vähennyksiin liittyvät etuudet uuden ja huipputeknologian alan yrityksille;

| — | Etuuskohtelun mukaiset tutkimus- ja kehitysmenoja koskevat ennakkoverovähennykset; |
| --- | --- |

—

Etuuskohtelun mukaiset tutkimus- ja kehitysmenoja koskevat ennakkoverovähennykset;

| — | Huipputeknologiayritysten huipputeknologian tuottamiseen ja kehittämiseen käyttämiin laitteisiin sovellettavat nopeutetut poistot; |
| --- | --- |

—

Huipputeknologiayritysten huipputeknologian tuottamiseen ja kehittämiseen käyttämiin laitteisiin sovellettavat nopeutetut poistot;

| — | Osinkojen vapautus vaatimukset täyttävien kotimaisten yritysten välillä; |
| --- | --- |

—

Osinkojen vapautus vaatimukset täyttävien kotimaisten yritysten välillä;

| — | Kiinteistö- ja maankäyttöveroista vapauttaminen; |
| --- | --- |

—

Kiinteistö- ja maankäyttöveroista vapauttaminen;

| — | Sähkön tarjoaminen alennetuilla hinnoilla. |
| --- | --- |

—

Sähkön tarjoaminen alennetuilla hinnoilla.

| v) | Valtion tarjoamat tavarat ja palvelut riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan






  — | Valtion tarjoamat maankäyttöoikeudet riittämättömänä pidettävää korvausta vastaan; |
| --- | --- | --- |

v)

Valtion tarjoamat tavarat ja palvelut riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

—

Valtion tarjoamat maankäyttöoikeudet riittämättömänä pidettävää korvausta vastaan;

| — | Valtion tarjoamat tuotantopanosmateriaalit riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. |
| --- | --- |

—

Valtion tarjoamat tuotantopanosmateriaalit riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan.

3.4   Avustusohjelmat

Avustusohjelmat

| (175) | Komissio totesi, että otokseen valitut yritysryhmät saivat etua erilaisista avustusohjelmista, joihin sisältyivät esimerkiksi teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset, käyttöomaisuuteen liittyvät avustukset, lainojen korkoalennukset, vientiä tukevat avustukset, älykkäiden ja keskisuurten yritysten kehittämiseen kohdennetut avustukset sekä koronaviruspandemian taloudelliseen vaikutukseen liittyvät erityisavustukset. Teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset muodostivat merkittävän osan otokseen valittujen yritysryhmien ilmoittamista avustuksista. Sen vuoksi komissio ryhmitteli avustukset kahteen ryhmään: i) teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset ja ii) muut avustukset. |
| --- | --- |

(175)

Komissio totesi, että otokseen valitut yritysryhmät saivat etua erilaisista avustusohjelmista, joihin sisältyivät esimerkiksi teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset, käyttöomaisuuteen liittyvät avustukset, lainojen korkoalennukset, vientiä tukevat avustukset, älykkäiden ja keskisuurten yritysten kehittämiseen kohdennetut avustukset sekä koronaviruspandemian taloudelliseen vaikutukseen liittyvät erityisavustukset. Teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset muodostivat merkittävän osan otokseen valittujen yritysryhmien ilmoittamista avustuksista. Sen vuoksi komissio ryhmitteli avustukset kahteen ryhmään: i) teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset ja ii) muut avustukset.

3.4.1   Teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset

Teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset

| (176) | Molemmat otokseen valitut ryhmät saivat tutkimukseen ja kehittämiseen, jäljempänä ’t&k’, teollistamiseen, teknologian päivittämiseen ja innovointiin liittyviä avustuksia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(176)

Molemmat otokseen valitut ryhmät saivat tutkimukseen ja kehittämiseen, jäljempänä ’t&k’, teollistamiseen, teknologian päivittämiseen ja innovointiin liittyviä avustuksia tutkimusajanjaksolla.

a)   Oikeusperusta

| — | Teknologista innovointia koskeva 13. viisivuotissuunnitelma; |
| --- | --- |

—

Teknologista innovointia koskeva 13. viisivuotissuunnitelma;

| — | Ilmoitus optoelektroniikka- ja mikroelektroniikkalaitteita ja integrointia koskevien vuotuisten erityishankkeiden vahvistamisesta vuodelle 2018, tiede- ja teknologiaministeriö, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) nro 49; |
| --- | --- |

—

Ilmoitus optoelektroniikka- ja mikroelektroniikkalaitteita ja integrointia koskevien vuotuisten erityishankkeiden vahvistamisesta vuodelle 2018, tiede- ja teknologiaministeriö, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) nro 49;

| — | Ilmoitus kansallisen keskeisen t&k-ohjelman mukaisten laajakaistaviestintää ja uusia verkkoja koskevien erityishankkeiden vahvistamisesta vuodelle 2019, tiede- ja teknologiaministeriö, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) nro 6; |
| --- | --- |

—

Ilmoitus kansallisen keskeisen t&k-ohjelman mukaisten laajakaistaviestintää ja uusia verkkoja koskevien erityishankkeiden vahvistamisesta vuodelle 2019, tiede- ja teknologiaministeriö, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) nro 6;

| — | Teollisuuden tukirahastot ja tutkimuksen, kehittämisen ja teollistamisen erityisrahastot, Dong Ban Fa (2018) nro 62; |
| --- | --- |

—

Teollisuuden tukirahastot ja tutkimuksen, kehittämisen ja teollistamisen erityisrahastot, Dong Ban Fa (2018) nro 62;

| — | Kansallista huipputeknologian tutkimus- ja kehittämisohjelmaa (863-suunnitelma) koskevat hallinnolliset toimenpiteet; |
| --- | --- |

—

Kansallista huipputeknologian tutkimus- ja kehittämisohjelmaa (863-suunnitelma) koskevat hallinnolliset toimenpiteet;

| — | Konvergenttien optisten siirtolaitteiden kehittäminen ja teollistaminen – 13 Hubei Science and Technology Development [2014] nro 10; Provinssin tiede- ja teknologiaministeriön ilmoitus vuoden 2014 Hubein provinssin tiede- ja teknologiasuunnitteluhankkeista (ensimmäinen erä); |
| --- | --- |

—

Konvergenttien optisten siirtolaitteiden kehittäminen ja teollistaminen – 13 Hubei Science and Technology Development [2014] nro 10; Provinssin tiede- ja teknologiaministeriön ilmoitus vuoden 2014 Hubein provinssin tiede- ja teknologiasuunnitteluhankkeista (ensimmäinen erä);

| — | Innovointipalvelualustan hankerahastot; |
| --- | --- |

—

Innovointipalvelualustan hankerahastot;

| — | Ilmoitus provinssin teollisuuden ja tietoteollisuuden muuttamisen ja päivittämisen erityisrahaston indikaattoreiden ensimmäisen erän julkaisemisesta vuonna 2019; |
| --- | --- |

—

Ilmoitus provinssin teollisuuden ja tietoteollisuuden muuttamisen ja päivittämisen erityisrahaston indikaattoreiden ensimmäisen erän julkaisemisesta vuonna 2019;

| — | Julkisen turvallisuuden ministeriön kolmannen tutkimusinstituutin hanketutkimusmäärärahojen suora rahoitus; |
| --- | --- |

—

Julkisen turvallisuuden ministeriön kolmannen tutkimusinstituutin hanketutkimusmäärärahojen suora rahoitus;

| — | Ilmoitukset erityisrahastojen varojen jakamisesta tekniseen uudistamiseen, teollisuuden elvyttämiseen, tekniseen muutokseen ja teollisuuden kehittämiseen; |
| --- | --- |

—

Ilmoitukset erityisrahastojen varojen jakamisesta tekniseen uudistamiseen, teollisuuden elvyttämiseen, tekniseen muutokseen ja teollisuuden kehittämiseen;

| — | Wuhanin kunnallisen markkinavalvontahallinnon paikallisohjelmat korkean lisäarvon edistämishankkeille; ja |
| --- | --- |

—

Wuhanin kunnallisen markkinavalvontahallinnon paikallisohjelmat korkean lisäarvon edistämishankkeille; ja

| — | Nanjingin talouden ja teknologian kehittämisalueen hallintokomitean asiakirja, 2018, nro 149. |
| --- | --- |

—

Nanjingin talouden ja teknologian kehittämisalueen hallintokomitean asiakirja, 2018, nro 149.

b)   Havainnot

| (177) | Komissio totesi, että suurin osa otokseen valittujen yritysten saamista teknologian päivittämiseen, uudistamiseen tai muuttamiseen liittyvistä avustuksista liittyi nimenomaisesti tutkimukseen ja kehittämiseen. Muutama avustus liittyi yritysten tai niiden valmistusprosessien muuttamiseen ja innovointiin ja siten epäsuorasti tutkimukseen ja kehittämiseen. |
| --- | --- |

(177)

Komissio totesi, että suurin osa otokseen valittujen yritysten saamista teknologian päivittämiseen, uudistamiseen tai muuttamiseen liittyvistä avustuksista liittyi nimenomaisesti tutkimukseen ja kehittämiseen. Muutama avustus liittyi yritysten tai niiden valmistusprosessien muuttamiseen ja innovointiin ja siten epäsuorasti tutkimukseen ja kehittämiseen.

| (178) | Yksi otokseen valitun ryhmän vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti saaneensa tutkimusajanjaksolla 113 avustusta, joiden arvosta yli 80 prosenttia liittyi t&k-hankkeisiin. Saman ryhmän toisen vientiä harjoittavan tuottajan tutkimusajanjaksolla ilmoittamista kaikista avustuksista t&k-avustusten arvon osuus oli yli 70 prosenttia. |
| --- | --- |

(178)

Yksi otokseen valitun ryhmän vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti saaneensa tutkimusajanjaksolla 113 avustusta, joiden arvosta yli 80 prosenttia liittyi t&k-hankkeisiin. Saman ryhmän toisen vientiä harjoittavan tuottajan tutkimusajanjaksolla ilmoittamista kaikista avustuksista t&k-avustusten arvon osuus oli yli 70 prosenttia.

| (179) | Komissio vahvisti tämän yritysten ryhmän osalta, että Kiinan viranomaiset tarjosivat avustuksia t&k-toiminnan teollistamiseen ryhmän eri tasoilla. Kiinan viranomaiset myönsivät varsinkin erityisvaroja emoyhtiöille, joista yhtä hallinnoi suoraan SASAC (valtion omaisuuserien valvonta- ja hallintovirasto). Nämä varat on kohdennettu myöhemmin tytäryhtiöille, myös yhdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, t&k-hankkeisiin. |
| --- | --- |

(179)

Komissio vahvisti tämän yritysten ryhmän osalta, että Kiinan viranomaiset tarjosivat avustuksia t&k-toiminnan teollistamiseen ryhmän eri tasoilla. Kiinan viranomaiset myönsivät varsinkin erityisvaroja emoyhtiöille, joista yhtä hallinnoi suoraan SASAC (valtion omaisuuserien valvonta- ja hallintovirasto). Nämä varat on kohdennettu myöhemmin tytäryhtiöille, myös yhdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, t&k-hankkeisiin.

| (180) | Yksi ryhmän vientiä harjoittava tuottaja sai tietyn määrän varoja emoyhtiöiltään niille tarjottuja t&k-palveluja koskevien sopimusten puitteissa. Kiinan viranomaiset myönsivät nämä avustukset emoyhtiöille. Komissio kuitenkin totesi etätarkastuksen aikana, että Kiinan viranomaisten myöntämät avustukset maksettiin lopulta t&k-palveluja koskevien maksujen muodossa vientiä harjoittavalle tuottajalle. Lisäksi sopimusmääräyksissä todetaan, että t&k-toiminnan tulokset, mukaan lukien kaikki palveluista johtuvat immateriaalioikeudet, kuuluvat molemmille osapuolille ja että käyttöoikeus on t&k-hankkeen toteuttavalla yrityksellä eli vientiä harjoittavalla tuottajalla. Komissio vahvisti, että kyseiset t&k-palvelut kattoivat myös tarkasteltavana olevan tuotteen. Tämän perusteella komissio piti t&k-maksujen muodossa tarjottuja varoja Kiinan viranomaisten vientiä harjoittavalle tuottajalle myöntämänä avustuksena. Myös ryhmään kuuluvat etuyhteydessä olevat tavarantoimittajat saivat merkittäviä avustuksia t&k-hankkeisiin. |
| --- | --- |

(180)

Yksi ryhmän vientiä harjoittava tuottaja sai tietyn määrän varoja emoyhtiöiltään niille tarjottuja t&k-palveluja koskevien sopimusten puitteissa. Kiinan viranomaiset myönsivät nämä avustukset emoyhtiöille. Komissio kuitenkin totesi etätarkastuksen aikana, että Kiinan viranomaisten myöntämät avustukset maksettiin lopulta t&k-palveluja koskevien maksujen muodossa vientiä harjoittavalle tuottajalle. Lisäksi sopimusmääräyksissä todetaan, että t&k-toiminnan tulokset, mukaan lukien kaikki palveluista johtuvat immateriaalioikeudet, kuuluvat molemmille osapuolille ja että käyttöoikeus on t&k-hankkeen toteuttavalla yrityksellä eli vientiä harjoittavalla tuottajalla. Komissio vahvisti, että kyseiset t&k-palvelut kattoivat myös tarkasteltavana olevan tuotteen. Tämän perusteella komissio piti t&k-maksujen muodossa tarjottuja varoja Kiinan viranomaisten vientiä harjoittavalle tuottajalle myöntämänä avustuksena. Myös ryhmään kuuluvat etuyhteydessä olevat tavarantoimittajat saivat merkittäviä avustuksia t&k-hankkeisiin.

| (181) | Suuri osa tähän otokseen valitun ryhmän yrityksistä sijaitsee Wuhanin uuden teknologian kehittämisalueella (East Lake New Technology Industry Development Zone), ja ne ovat saaneet t&k-varoja, koska ne sijaitsevat tällä alueella. Tästä alueesta käytetään usein nimitystä ”optiikkalaakso” (43), koska siellä keskitytään optoelektroniikan, myös valokaapelien, tuotantoon. Kuten 123–125 kappaleessa kuvataan, Wuhanissa sijaitseva East Lake New Technology Industry Development Zone –alue toimii merkittävänä valokaapelien tuotantopaikkana ja alueella toimivat valokaapelien tuottajat ovat saaneet etua monenlaisista kannustimista ja valtion tuesta, myös avustuksista (44). |
| --- | --- |

(181)

Suuri osa tähän otokseen valitun ryhmän yrityksistä sijaitsee Wuhanin uuden teknologian kehittämisalueella (East Lake New Technology Industry Development Zone), ja ne ovat saaneet t&k-varoja, koska ne sijaitsevat tällä alueella. Tästä alueesta käytetään usein nimitystä ”optiikkalaakso” (43), koska siellä keskitytään optoelektroniikan, myös valokaapelien, tuotantoon. Kuten 123–125 kappaleessa kuvataan, Wuhanissa sijaitseva East Lake New Technology Industry Development Zone –alue toimii merkittävänä valokaapelien tuotantopaikkana ja alueella toimivat valokaapelien tuottajat ovat saaneet etua monenlaisista kannustimista ja valtion tuesta, myös avustuksista (44).

43

44

| (182) | Toisen otokseen valitun ryhmän osalta komissio vahvisti, että t&k-toimintaa tukevien tai muutokseen tai innovointiin liittyvien avustusten arvo oli noin 90 prosenttia tutkimusajanjaksolla saaduista avustuksista yhden viejäyrityksen osalta ja yli 40 prosenttia toisen viejäyrityksen osalta. |
| --- | --- |

(182)

Toisen otokseen valitun ryhmän osalta komissio vahvisti, että t&k-toimintaa tukevien tai muutokseen tai innovointiin liittyvien avustusten arvo oli noin 90 prosenttia tutkimusajanjaksolla saaduista avustuksista yhden viejäyrityksen osalta ja yli 40 prosenttia toisen viejäyrityksen osalta.

| (183) | Edellä 81–126 kappaleessa kuvattujen suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpano konkretisoitui maksuina. Niiden välineiden joukossa, joiden kautta Kiinan viranomaiset ohjaavat valokaapelisektorin kehittämistä, on myös suoria valtiontukia. Vientiä harjoittavan tuottajan FTT:n julkisesti saatavilla olevassa vuoden 2019 vuosikertomuksessa vahvistetaan, että yritys sai 393,8 miljoonaa RMB:tä valtion tukea tuloennakkona ja 45,8 miljoonaa RMB:tä valtion tukea ”muuna tulona” vuoden 2019 lopussa (45). Vientiä harjoittavan tuottajan ZTT:n julkisesti saatavilla olevassa vuoden 2019 vuosikertomuksessa vahvistetaan, että yritys sai 150,3 miljoonaa RMB:tä valtion tukea tuloennakkona ja 361,1 miljoonaa RMB:tä valtion tukea, joka liittyi yrityksen päivittäiseen toimintaan, vuoden 2019 lopussa. (46) |
| --- | --- |

(183)

Edellä 81–126 kappaleessa kuvattujen suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpano konkretisoitui maksuina. Niiden välineiden joukossa, joiden kautta Kiinan viranomaiset ohjaavat valokaapelisektorin kehittämistä, on myös suoria valtiontukia. Vientiä harjoittavan tuottajan FTT:n julkisesti saatavilla olevassa vuoden 2019 vuosikertomuksessa vahvistetaan, että yritys sai 393,8 miljoonaa RMB:tä valtion tukea tuloennakkona ja 45,8 miljoonaa RMB:tä valtion tukea ”muuna tulona” vuoden 2019 lopussa (45). Vientiä harjoittavan tuottajan ZTT:n julkisesti saatavilla olevassa vuoden 2019 vuosikertomuksessa vahvistetaan, että yritys sai 150,3 miljoonaa RMB:tä valtion tukea tuloennakkona ja 361,1 miljoonaa RMB:tä valtion tukea, joka liittyi yrityksen päivittäiseen toimintaan, vuoden 2019 lopussa. (46)

45

46

| (184) | Avustusohjelmat, joista otokseen valitut yritysryhmät saivat etuuksia, ovat suurelta osin samantyyppisiä. Tarkoituksesta riippuen niissä asetetaan kriteerit, joita yritykset voivat soveltaa, ja jos kriteerit täyttyvät, rahoitustuki myönnetään. |
| --- | --- |

(184)

Avustusohjelmat, joista otokseen valitut yritysryhmät saivat etuuksia, ovat suurelta osin samantyyppisiä. Tarkoituksesta riippuen niissä asetetaan kriteerit, joita yritykset voivat soveltaa, ja jos kriteerit täyttyvät, rahoitustuki myönnetään.

| (185) | Joidenkin otokseen valituille yrityksille myönnettyjen avustusten oikeusperusta on kansallinen huipputeknologian tutkimus- ja kehittämisohjelma eli ns. 863-hallintotoimenpiteet. Hallintotoimenpiteissä tulee jälleen esiin valtion suunnittelutoiminta Kiinassa 79 kappaleessa kuvatulla tavalla. Niiden 2 §:ssä todetaan, että kansallinen huipputeknologian tutkimus- ja kehittämisohjelma (863-suunnitelma) on tiede- ja teknologiaohjelma, jolla on selvät kansalliset tavoitteet ja jota tuetaan keskustason määrärahoilla. Saman asiakirjan 29 artiklassa vahvistetaan menettely tukikelpoisten hankkeiden hyväksymiselle. Siinä esitetään edellä kuvattu mekanismi: hakemuksen arvioinnin ja hyväksymisen jälkeen asiantuntijaryhmä vie eteenpäin hanke-ehdotukset ja hankkeen rahoitusarviot ja lopulta yhteisvirasto hyväksyy ja allekirjoittaa avustuksen. |
| --- | --- |

(185)

Joidenkin otokseen valituille yrityksille myönnettyjen avustusten oikeusperusta on kansallinen huipputeknologian tutkimus- ja kehittämisohjelma eli ns. 863-hallintotoimenpiteet. Hallintotoimenpiteissä tulee jälleen esiin valtion suunnittelutoiminta Kiinassa 79 kappaleessa kuvatulla tavalla. Niiden 2 §:ssä todetaan, että kansallinen huipputeknologian tutkimus- ja kehittämisohjelma (863-suunnitelma) on tiede- ja teknologiaohjelma, jolla on selvät kansalliset tavoitteet ja jota tuetaan keskustason määrärahoilla. Saman asiakirjan 29 artiklassa vahvistetaan menettely tukikelpoisten hankkeiden hyväksymiselle. Siinä esitetään edellä kuvattu mekanismi: hakemuksen arvioinnin ja hyväksymisen jälkeen asiantuntijaryhmä vie eteenpäin hanke-ehdotukset ja hankkeen rahoitusarviot ja lopulta yhteisvirasto hyväksyy ja allekirjoittaa avustuksen.

| (186) | On muitakin oikeudellisia säännöksiä, jotka muodostavat perustan tukiohjelmille, joihin valokaapelien valmistajat osallistuvat. |
| --- | --- |

(186)

On muitakin oikeudellisia säännöksiä, jotka muodostavat perustan tukiohjelmille, joihin valokaapelien valmistajat osallistuvat.

| (187) | Yksi tällaisista oikeudellisista asiakirjoista on ilmoitus optoelektroniikka- ja mikroelektroniikkalaitteita ja integrointia koskevien vuotuisten erityishankkeiden vahvistamisesta vuodelle 2018. Ilmoituksessa todetaan, että hankkeiden täytäntöönpanon koordinointi- ja valvontavastuu on ns. hankkeiden johtoyksiköillä, jotka ovat ohjelman sisältä valittuja yrityksiä ja jotka valvovat muita edunsaajia. |
| --- | --- |

(187)

Yksi tällaisista oikeudellisista asiakirjoista on ilmoitus optoelektroniikka- ja mikroelektroniikkalaitteita ja integrointia koskevien vuotuisten erityishankkeiden vahvistamisesta vuodelle 2018. Ilmoituksessa todetaan, että hankkeiden täytäntöönpanon koordinointi- ja valvontavastuu on ns. hankkeiden johtoyksiköillä, jotka ovat ohjelman sisältä valittuja yrityksiä ja jotka valvovat muita edunsaajia.

| (188) | Järjestelmän perusteella myönnettyjen avustusten erityissisältö täsmennetään ilmoituksen liitteissä. Esimerkiksi yhden tutkimusajanjaksolla sovelletun ohjelman kuvauksena on ”25G/100G Hybrid Photonic Integrated Chip and Module in Passive Optical Network (PON)”, ja se on 50,54 miljoonan RMB:n arvoinen. Yhdelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin ohjelmasta avustus. Kiinan viranomaisten tavoite kannustaa t&k-toimintaa tällä avustuksella käy selvästi ilmi hankkeen tavoitteista, joiksi kuvataan esimerkiksi ”passiivista optista verkkoa (PON) varten tarkoitettua suuritehoista 25G-lasersiruteknologiaa koskeva tutkimus”. PON-teknologia on valokuituteleviestintäteknologiaa, jolla toimitetaan laajakaistaverkko loppukuluttajien saataville. |
| --- | --- |

(188)

Järjestelmän perusteella myönnettyjen avustusten erityissisältö täsmennetään ilmoituksen liitteissä. Esimerkiksi yhden tutkimusajanjaksolla sovelletun ohjelman kuvauksena on ”25G/100G Hybrid Photonic Integrated Chip and Module in Passive Optical Network (PON)”, ja se on 50,54 miljoonan RMB:n arvoinen. Yhdelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin ohjelmasta avustus. Kiinan viranomaisten tavoite kannustaa t&k-toimintaa tällä avustuksella käy selvästi ilmi hankkeen tavoitteista, joiksi kuvataan esimerkiksi ”passiivista optista verkkoa (PON) varten tarkoitettua suuritehoista 25G-lasersiruteknologiaa koskeva tutkimus”. PON-teknologia on valokuituteleviestintäteknologiaa, jolla toimitetaan laajakaistaverkko loppukuluttajien saataville.

| (189) | Saman oikeudellisen asiakirjan mukaan on myös hyväksytty hanke ”25G/50G/100G PON Silicon-based Optoelectronic Chip and Subsystem Project for Optical Access”, jolle on myönnetty yhteensä 64,17 miljoonan RMB:n hankerahoitus. Avustuksen tavoite osoittaa kiistämättä, että avustuksilla on tarkoitus edistää optisten modulaattoreiden, optisten ilmaisimien, valoilmaisimien ja piipohjaisen monikanavaisen 100 Gb/s PON-teknologian tutkimusta. Näitä kaikkia käytetään valokuituverkoissa. |
| --- | --- |

(189)

Saman oikeudellisen asiakirjan mukaan on myös hyväksytty hanke ”25G/50G/100G PON Silicon-based Optoelectronic Chip and Subsystem Project for Optical Access”, jolle on myönnetty yhteensä 64,17 miljoonan RMB:n hankerahoitus. Avustuksen tavoite osoittaa kiistämättä, että avustuksilla on tarkoitus edistää optisten modulaattoreiden, optisten ilmaisimien, valoilmaisimien ja piipohjaisen monikanavaisen 100 Gb/s PON-teknologian tutkimusta. Näitä kaikkia käytetään valokuituverkoissa.

| (190) | Toinen ilmoituksessa mainittu hanke on ”Optical Emission and Control Integrated Chip Technology Project in Coherent Optical Communication System”, jonka rahoitus on 41,77 miljoonaa RMB:tä. Hanke on tarkoitus toteuttaa elokuun 2019 ja heinäkuun 2022 välillä. Määrittelemällä tutkimustavoitteet, jotka koskevat lasereita, lasersiruja ja modulaattoreita, tällä avustuksella tuetaan yleisesti optisten verkkojen tuotannonalalla toimivia valmistajia ja erityisesti valokaapeleiden valmistajia. Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja on ohjelman edunsaaja. |
| --- | --- |

(190)

Toinen ilmoituksessa mainittu hanke on ”Optical Emission and Control Integrated Chip Technology Project in Coherent Optical Communication System”, jonka rahoitus on 41,77 miljoonaa RMB:tä. Hanke on tarkoitus toteuttaa elokuun 2019 ja heinäkuun 2022 välillä. Määrittelemällä tutkimustavoitteet, jotka koskevat lasereita, lasersiruja ja modulaattoreita, tällä avustuksella tuetaan yleisesti optisten verkkojen tuotannonalalla toimivia valmistajia ja erityisesti valokaapeleiden valmistajia. Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja on ohjelman edunsaaja.

| (191) | Internet-teollisuutta ja erityisesti valokaapeleiden valmistajia tukeva täydentävä järjestelmä pohjautuu ilmoitukseen kansallisen keskeisen t&k-ohjelman mukaisten laajakaistaviestintää ja uusia verkkoja koskevien erityishankkeiden vahvistamisesta vuodelle 2019. Tämän ilmoituksen perusteella hyväksyttiin hanke ”Low Power Consumption, High Integration and High Performance 100G Optical Transmission System Research and Application Demonstration”, jolle myönnettiin rahoitusta 95,47 miljoonaa RMB:tä. Hankkeen tavoitteiden kuvauksessa todetaan, että avustuksella edistetään riippumattomuutta ulkomaisista laitteista, joita tarvitaan nopeaa (100G) optista tiedonsiirtoteknologiaa varten, ja tämän saavuttamiseksi pyydetään tutkimaan ja toteuttamaan nopeita optoelektronisia laitteita ja moduuleja ja 100G:n tiedonsiirtoon tarkoitettuja alustalaitteita, jotka perustuvat riippumattomiin sirulaitteisiin. Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja sai tähän ohjelmaan perustuvan t&k-avustuksen, jonka arvo oli 8 360 000 Yuania. |
| --- | --- |

(191)

Internet-teollisuutta ja erityisesti valokaapeleiden valmistajia tukeva täydentävä järjestelmä pohjautuu ilmoitukseen kansallisen keskeisen t&k-ohjelman mukaisten laajakaistaviestintää ja uusia verkkoja koskevien erityishankkeiden vahvistamisesta vuodelle 2019. Tämän ilmoituksen perusteella hyväksyttiin hanke ”Low Power Consumption, High Integration and High Performance 100G Optical Transmission System Research and Application Demonstration”, jolle myönnettiin rahoitusta 95,47 miljoonaa RMB:tä. Hankkeen tavoitteiden kuvauksessa todetaan, että avustuksella edistetään riippumattomuutta ulkomaisista laitteista, joita tarvitaan nopeaa (100G) optista tiedonsiirtoteknologiaa varten, ja tämän saavuttamiseksi pyydetään tutkimaan ja toteuttamaan nopeita optoelektronisia laitteita ja moduuleja ja 100G:n tiedonsiirtoon tarkoitettuja alustalaitteita, jotka perustuvat riippumattomiin sirulaitteisiin. Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja sai tähän ohjelmaan perustuvan t&k-avustuksen, jonka arvo oli 8 360 000 Yuania.

c)   Päätelmät

| (192) | Teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset, myös 184–191 kappaleessa kuvattuihin t&k-hankkeisiin myönnetyt avustukset, ovat perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea Kiinan viranomaisten varojen siirron muodossa tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille. Kuten 183 kappaleessa mainitaan, suurin osa varoista on kirjattu otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tileille valtion tukina. |
| --- | --- |

(192)

Teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset, myös 184–191 kappaleessa kuvattuihin t&k-hankkeisiin myönnetyt avustukset, ovat perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea Kiinan viranomaisten varojen siirron muodossa tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille. Kuten 183 kappaleessa mainitaan, suurin osa varoista on kirjattu otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tileille valtion tukina.

| (193) | Tuet ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska ainoastaan keskeisillä alueilla tai teknologia-aloilla toimivat yritykset, jotka mainitaan säännöllisesti julkaistavissa suuntaviivoissa, hallinnollisissa toimenpiteissä ja luetteloissa, ovat tukikelpoisia, ja lasikuitukankaiden tuotannonala kuuluu tukikelpoisiin sektoreihin. |
| --- | --- |

(193)

Tuet ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska ainoastaan keskeisillä alueilla tai teknologia-aloilla toimivat yritykset, jotka mainitaan säännöllisesti julkaistavissa suuntaviivoissa, hallinnollisissa toimenpiteissä ja luetteloissa, ovat tukikelpoisia, ja lasikuitukankaiden tuotannonala kuuluu tukikelpoisiin sektoreihin.

| (194) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ja Connect Com väittivät, että mikään t&k-avustuksista ei ole suunnattu valokaapelien tuotannonalalle ja että Wuhanin East Lake New Technology Development Zone –alue ei tarjoa tukea valokaapeleita tuottaville yrityksille, koska väitetty alueelta peräisin oleva tuki liittyy valokaapelien varhaisemman tai korkeamman jalostusasteen yrityksiin. Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että komissio ei osoittanut, että avustukset ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, eikä täyttänyt paneelin asiassa EC – Aircraft asettamaa vaatimusta, jonka mukaan erityisyyden toteaminen edellyttää väitettyä tukea koskevan nimenomaisen rajoituksen vahvistamista ja rajoituksessa on selvästi ilmaistava kaikki, mitä tarkoitetaan, eikä mitään jätetä pelkän viittauksen tai implisiittisen tarkoituksen varaan. Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että komission päätelmä, jonka mukaan avustukset on nimenomaisesti rajoitettu valokaapelien tuotannonalaan, on ilmeisen virheellinen, ja ne viittasivat valituselimen asiassa US-Large Civil Aircraft antamaan raporttiin, jonka mukaan tutkittaessa, onko tuki nimenomaisesti rajoitettu joihinkin aloihin, ei pidä tutkia pelkästään sitä, tarjottiinko tukea valituksessa yksilöidyille tietyille vastaanottajille, vaan on myös tutkittava kaikkia yrityksiä tai tuotannonaloja, jotka voivat saada saamaa tukea. |
| --- | --- |

(194)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ja Connect Com väittivät, että mikään t&k-avustuksista ei ole suunnattu valokaapelien tuotannonalalle ja että Wuhanin East Lake New Technology Development Zone –alue ei tarjoa tukea valokaapeleita tuottaville yrityksille, koska väitetty alueelta peräisin oleva tuki liittyy valokaapelien varhaisemman tai korkeamman jalostusasteen yrityksiin. Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että komissio ei osoittanut, että avustukset ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, eikä täyttänyt paneelin asiassa EC – Aircraft asettamaa vaatimusta, jonka mukaan erityisyyden toteaminen edellyttää väitettyä tukea koskevan nimenomaisen rajoituksen vahvistamista ja rajoituksessa on selvästi ilmaistava kaikki, mitä tarkoitetaan, eikä mitään jätetä pelkän viittauksen tai implisiittisen tarkoituksen varaan. Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että komission päätelmä, jonka mukaan avustukset on nimenomaisesti rajoitettu valokaapelien tuotannonalaan, on ilmeisen virheellinen, ja ne viittasivat valituselimen asiassa US-Large Civil Aircraft antamaan raporttiin, jonka mukaan tutkittaessa, onko tuki nimenomaisesti rajoitettu joihinkin aloihin, ei pidä tutkia pelkästään sitä, tarjottiinko tukea valituksessa yksilöidyille tietyille vastaanottajille, vaan on myös tutkittava kaikkia yrityksiä tai tuotannonaloja, jotka voivat saada saamaa tukea.

| (195) | Komissio on jo osoittanut avustusten erityisyyden 193 kappaleessa. Tukea voivat saada vain suuntaviivoissa, hallinnollisissa toimenpiteissä ja luetteloissa luetelluilla keskeisillä aloilla tai teknologian aloilla toimivat yritykset. Lisäksi yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat esittivät avustuksiin liittyviä asiakirjoja, kuten oikeudellisia asiakirjoja ja avustuksen myöntämiseen liittyviä ilmoituksia, jotka osoittivat, että avustukset on tarjottu yrityksille, jotka toimivat tietyillä tuotannonaloilla tai sektoreilla ja/tai osallistuvat tiettyihin teollisiin hankkeisiin, joita valtio kannustaa. Sen vuoksi komissio toisti päätelmänsä, jonka mukaan avustuksia voidaan myöntää vain selkeästi määritellylle tiettyjen yritysten ja/tai talouden sektoreiden alaryhmälle, joka on paljon suppeampi ja täsmällisemmin määritelty kuin EC-Aircraft-kiistassa. Lisäksi komissio totesi, että avustusten tukikelpoisuusedellytykset eivät olleet selkeitä ja objektiivisia eikä niitä sovellettu automaattisesti; näin ollen ne eivät täyttäneet perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ei-erityisyyttä koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(195)

Komissio on jo osoittanut avustusten erityisyyden 193 kappaleessa. Tukea voivat saada vain suuntaviivoissa, hallinnollisissa toimenpiteissä ja luetteloissa luetelluilla keskeisillä aloilla tai teknologian aloilla toimivat yritykset. Lisäksi yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat esittivät avustuksiin liittyviä asiakirjoja, kuten oikeudellisia asiakirjoja ja avustuksen myöntämiseen liittyviä ilmoituksia, jotka osoittivat, että avustukset on tarjottu yrityksille, jotka toimivat tietyillä tuotannonaloilla tai sektoreilla ja/tai osallistuvat tiettyihin teollisiin hankkeisiin, joita valtio kannustaa. Sen vuoksi komissio toisti päätelmänsä, jonka mukaan avustuksia voidaan myöntää vain selkeästi määritellylle tiettyjen yritysten ja/tai talouden sektoreiden alaryhmälle, joka on paljon suppeampi ja täsmällisemmin määritelty kuin EC-Aircraft-kiistassa. Lisäksi komissio totesi, että avustusten tukikelpoisuusedellytykset eivät olleet selkeitä ja objektiivisia eikä niitä sovellettu automaattisesti; näin ollen ne eivät täyttäneet perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ei-erityisyyttä koskevia vaatimuksia.

| (196) | Komissio oli eri mieltä Kiinan viranomaisten väitteestä, jonka mukaan Wuhanin East Lake New Technology Development Zone –alue ei tarjoa tukea valokaapeleita tuottaville yrityksille ja väitetty alueelta peräisin oleva tuki liittyy valokaapelien varhaisemman tai korkeamman jalostusasteen yrityksiin. Ensinnäkin komissio totesi, että yksi vientiä harjoittava tuottaja sai etua t&k-varoista, joita Wuhanin East Lake New Technology Development Zone –alueen viranomaiset myönsivät sen emoyhtiölle. Toiseksi, vaikka Kiinan viranomaisten väite, jonka mukaan alueelta peräisin oleva mahdollinen väitetty tuki liittyy vain valokaapelien varhaisemman tai korkeamman jalostusasteen yrityksiin, olisikin totta, se ei osoita, että etuyhteydessä olevat valokaapelien tuottajat eivät olisi saaneet etua näistä avustuksista. Komissio tutki kaikkia etuyhteydessä olevia yrityksiä, jotka toimittivat tuotantopanosmateriaaleja vientiä harjoittaville tuottajille, ja kohdensi osan niiden tuista, myös avustuksista, tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Sen vuoksi väitteen katsottiin olevan perusteeton. |
| --- | --- |

(196)

Komissio oli eri mieltä Kiinan viranomaisten väitteestä, jonka mukaan Wuhanin East Lake New Technology Development Zone –alue ei tarjoa tukea valokaapeleita tuottaville yrityksille ja väitetty alueelta peräisin oleva tuki liittyy valokaapelien varhaisemman tai korkeamman jalostusasteen yrityksiin. Ensinnäkin komissio totesi, että yksi vientiä harjoittava tuottaja sai etua t&k-varoista, joita Wuhanin East Lake New Technology Development Zone –alueen viranomaiset myönsivät sen emoyhtiölle. Toiseksi, vaikka Kiinan viranomaisten väite, jonka mukaan alueelta peräisin oleva mahdollinen väitetty tuki liittyy vain valokaapelien varhaisemman tai korkeamman jalostusasteen yrityksiin, olisikin totta, se ei osoita, että etuyhteydessä olevat valokaapelien tuottajat eivät olisi saaneet etua näistä avustuksista. Komissio tutki kaikkia etuyhteydessä olevia yrityksiä, jotka toimittivat tuotantopanosmateriaaleja vientiä harjoittaville tuottajille, ja kohdensi osan niiden tuista, myös avustuksista, tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Sen vuoksi väitteen katsottiin olevan perusteeton.

d)   Tuen määrän laskeminen

| (197) | Tutkimusajanjaksolla saadun edun vahvistamiseksi komissio otti huomioon tutkimusajanjaksolla saadut avustukset sekä ennen tutkimusajanjaksoa saadut avustukset, joiden poistoaika jatkui tutkimusajanjakson aikana. Niiden avustusten osalta, joista ei tehdä poistoja, etuuden katsottiin olevan määrä, joka saatiin tutkimusajanjakson aikana. Hankkeisiin liittyvien avustusten ja käyttöomaisuuteen liittyvien avustusten osalta etuuden katsottiin olevan kokonaisavustuksen se osuus, joka poistettiin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(197)

Tutkimusajanjaksolla saadun edun vahvistamiseksi komissio otti huomioon tutkimusajanjaksolla saadut avustukset sekä ennen tutkimusajanjaksoa saadut avustukset, joiden poistoaika jatkui tutkimusajanjakson aikana. Niiden avustusten osalta, joista ei tehdä poistoja, etuuden katsottiin olevan määrä, joka saatiin tutkimusajanjakson aikana. Hankkeisiin liittyvien avustusten ja käyttöomaisuuteen liittyvien avustusten osalta etuuden katsottiin olevan kokonaisavustuksen se osuus, joka poistettiin tutkimusajanjakson aikana.

| (198) | T&k-palveluista korvauksena saatujen avustusten osalta (ks. 180 kappale) komissio otti huomioon t&k-maksuina saadut määrät tutkimusajanjaksolla ja kohdensi ne tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sen osuuden perusteella, mikä tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihdolla on vientiä harjoittavan tuottajan koko liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(198)

T&k-palveluista korvauksena saatujen avustusten osalta (ks. 180 kappale) komissio otti huomioon t&k-maksuina saadut määrät tutkimusajanjaksolla ja kohdensi ne tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sen osuuden perusteella, mikä tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihdolla on vientiä harjoittavan tuottajan koko liikevaihdosta.

| (199) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Connect Com pyysi komissiota ilmoittamaan nimenomaisesti valokaapeleiden tuotantoon myönnettyjen ja vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon kohdennettujen avustusten osuuden ja väitti, että se ei pysty harjoittamaan tosiasiallisesti puolustautumisoikeuksiaan. |
| --- | --- |

(199)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Connect Com pyysi komissiota ilmoittamaan nimenomaisesti valokaapeleiden tuotantoon myönnettyjen ja vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon kohdennettujen avustusten osuuden ja väitti, että se ei pysty harjoittamaan tosiasiallisesti puolustautumisoikeuksiaan.

| (200) | Komissio ei kyennyt ilmoittamaan näitä tietoja, koska niitä pidetään liiketoiminnan kannalta luottamuksellisina tietoina. Yritys ei myöskään selittänyt, miten tämän määrän tietäminen olisi välttämätöntä sen oikeuksien puolustamisen kannalta. Sen vuoksi pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(200)

Komissio ei kyennyt ilmoittamaan näitä tietoja, koska niitä pidetään liiketoiminnan kannalta luottamuksellisina tietoina. Yritys ei myöskään selittänyt, miten tämän määrän tietäminen olisi välttämätöntä sen oikeuksien puolustamisen kannalta. Sen vuoksi pyyntö hylättiin.

| (201) | Komissio harkitsi, pitäisikö laskelmissa soveltaa ylimääräistä vuotuista markkinakorkoa tuen määrän laskemista koskevien komission suuntaviivojen (47) F kohdan a alakohdan mukaisesti. Tällaiseen lähestymistapaan olisi kuitenkin sisältynyt erilaisia monimutkaisia hypoteettisia tekijöitä, joista ei ollut saatavilla tarkkaa tietoa. Sen vuoksi komissio katsoi tarkoituksenmukaisemmaksi jakaa määrät tutkimusajanjaksolle t&-k-hankkeiden ja käyttöomaisuuden poisto-osuuksien mukaisesti kuten aiemmissakin tutkimuksissa (48). |
| --- | --- |

(201)

Komissio harkitsi, pitäisikö laskelmissa soveltaa ylimääräistä vuotuista markkinakorkoa tuen määrän laskemista koskevien komission suuntaviivojen (47) F kohdan a alakohdan mukaisesti. Tällaiseen lähestymistapaan olisi kuitenkin sisältynyt erilaisia monimutkaisia hypoteettisia tekijöitä, joista ei ollut saatavilla tarkkaa tietoa. Sen vuoksi komissio katsoi tarkoituksenmukaisemmaksi jakaa määrät tutkimusajanjaksolle t&-k-hankkeiden ja käyttöomaisuuden poisto-osuuksien mukaisesti kuten aiemmissakin tutkimuksissa (48).

47

48

3.4.2   Muut avustukset

Muut avustukset

| (202) | Kuten 175 kappaleessa mainitaan, komissio totesi, että otokseen valitut kaksi yritysryhmää saivat myös muita avustuksia, kuten käyttöomaisuuteen liittyviä avustuksia, lainojen korkoalennuksia, vientiä tukevia avustuksia, sekä pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen kohdennettuja avustuksia. |
| --- | --- |

(202)

Kuten 175 kappaleessa mainitaan, komissio totesi, että otokseen valitut kaksi yritysryhmää saivat myös muita avustuksia, kuten käyttöomaisuuteen liittyviä avustuksia, lainojen korkoalennuksia, vientiä tukevia avustuksia, sekä pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen kohdennettuja avustuksia.

a)   Oikeusperusta

| (203) | Yrityksille myönsivät avustuksia keskus-, provinssi-, kaupunki-, maakunta- tai aluetason viranomaiset, ja vaikuttaa siltä, että kaikki avustukset on suunnattu erityisesti otokseen valituille yrityksille tai ne ovat erityisiä maantieteellisen sijainnin tai tuotannonalan tyypin perusteella. Kaikki otokseen valitut yritykset eivät ilmoittaneet oikeusperustaa, jonka perusteella nämä avustukset myönnettiin. Komissio sai kuitenkin joiltakin yrityksiltä kopion varat myöntäneen viranomaisen antamasta asiakirjasta, jäljempänä ’ilmoitus’. |
| --- | --- |

(203)

Yrityksille myönsivät avustuksia keskus-, provinssi-, kaupunki-, maakunta- tai aluetason viranomaiset, ja vaikuttaa siltä, että kaikki avustukset on suunnattu erityisesti otokseen valituille yrityksille tai ne ovat erityisiä maantieteellisen sijainnin tai tuotannonalan tyypin perusteella. Kaikki otokseen valitut yritykset eivät ilmoittaneet oikeusperustaa, jonka perusteella nämä avustukset myönnettiin. Komissio sai kuitenkin joiltakin yrityksiltä kopion varat myöntäneen viranomaisen antamasta asiakirjasta, jäljempänä ’ilmoitus’.

b)   Tutkimuksen havainnot

| (204) | Esimerkkejä muista avustuksista ovat käyttöomaisuuteen liittyvät avustukset, patenttirahastot, tiede- ja teknologiarahastot ja -palkinnot, liiketoiminnan kehittämisrahastot, vienninedistämisrahastot, teollisuuden laadunparantamiseen ja tehostamiseen tarkoitetut avustukset, kunnalliset kauppaa tukevat rahastot, ulkomaankaupan kehittämisrahastot sekä tuotannon turvallisuuteen myönnettävät palkinnot. |
| --- | --- |

(204)

Esimerkkejä muista avustuksista ovat käyttöomaisuuteen liittyvät avustukset, patenttirahastot, tiede- ja teknologiarahastot ja -palkinnot, liiketoiminnan kehittämisrahastot, vienninedistämisrahastot, teollisuuden laadunparantamiseen ja tehostamiseen tarkoitetut avustukset, kunnalliset kauppaa tukevat rahastot, ulkomaankaupan kehittämisrahastot sekä tuotannon turvallisuuteen myönnettävät palkinnot.

| (205) | Kun otetaan huomioon otokseen valittujen yritysryhmien kirjanpidosta komission löytämien avustusten suuri määrä, tässä asetuksessa esitetään vain tiivistelmä keskeisistä havainnoista. Alun perin näyttöä lukuisten avustusten olemassaolosta ja siitä, että Kiinan viranomaiset eri tasoilla olivat myöntäneet niitä, toimittivat otokseen valitut kaksi yritysten ryhmää. Tarkempia havaintoja näistä avustuksista toimitettiin yksittäisille yrityksille erillisen päätelmien ilmoittamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(205)

Kun otetaan huomioon otokseen valittujen yritysryhmien kirjanpidosta komission löytämien avustusten suuri määrä, tässä asetuksessa esitetään vain tiivistelmä keskeisistä havainnoista. Alun perin näyttöä lukuisten avustusten olemassaolosta ja siitä, että Kiinan viranomaiset eri tasoilla olivat myöntäneet niitä, toimittivat otokseen valitut kaksi yritysten ryhmää. Tarkempia havaintoja näistä avustuksista toimitettiin yksittäisille yrityksille erillisen päätelmien ilmoittamisen yhteydessä.

c)   Päätelmät

| (206) | Nämä muut avustukset ovat perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettua tukea Kiinan viranomaisten varojen siirron muodossa otokseen valituille yritysryhmille, ja niistä koitui niille etua. |
| --- | --- |

(206)

Nämä muut avustukset ovat perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettua tukea Kiinan viranomaisten varojen siirron muodossa otokseen valituille yritysryhmille, ja niistä koitui niille etua.

| (207) | Otokseen valitut yritysryhmät toimittivat tietoja avustusten määrästä sekä kunkin avustuksen myöntäneestä ja maksaneesta viranomaisesta. Kyseiset yritykset myös useimmiten kirjasivat tämän tulon kohtaan ”tukitulot” kirjanpidossaan, jonka riippumattomat tilintarkastajat tarkastivat. Komissio piti näitä avustuksia koskevia tietoja selvänä näyttöä tuesta, josta koitui etua. |
| --- | --- |

(207)

Otokseen valitut yritysryhmät toimittivat tietoja avustusten määrästä sekä kunkin avustuksen myöntäneestä ja maksaneesta viranomaisesta. Kyseiset yritykset myös useimmiten kirjasivat tämän tulon kohtaan ”tukitulot” kirjanpidossaan, jonka riippumattomat tilintarkastajat tarkastivat. Komissio piti näitä avustuksia koskevia tietoja selvänä näyttöä tuesta, josta koitui etua.

| (208) | Avustukset ovat myös erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien asiakirjojen mukaan niitä myönnetään vain tietyille yrityksille, tietyille tuotannonaloille, kuten valokaapelien tuotannonalalle, tai tiettyihin hankkeisiin tietyillä alueilla. Jotkin niistä ovat lisäksi vientituloksesta riippuvaisia perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(208)

Avustukset ovat myös erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien asiakirjojen mukaan niitä myönnetään vain tietyille yrityksille, tietyille tuotannonaloille, kuten valokaapelien tuotannonalalle, tai tiettyihin hankkeisiin tietyillä alueilla. Jotkin niistä ovat lisäksi vientituloksesta riippuvaisia perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (209) | Avustukset eivät myöskään täytä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ei-erityisyyttä koskevia vaatimuksia, koska yritysten avustuskelpoisuusedellytykset ja varsinaiset kriteerit, joiden perustella yritykset valitaan, eivät ole avoimia, objektiivisia eikä niitä sovelleta automaattisesti. |
| --- | --- |

(209)

Avustukset eivät myöskään täytä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ei-erityisyyttä koskevia vaatimuksia, koska yritysten avustuskelpoisuusedellytykset ja varsinaiset kriteerit, joiden perustella yritykset valitaan, eivät ole avoimia, objektiivisia eikä niitä sovelleta automaattisesti.

| (210) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että mikäli alue- ja/tai paikallisviranomaiset myöntävät joitakin väitetyistä avustuksista, niitä ei voida pitää alueellisesti erityisinä tukina. Kiinan viranomaiset huomauttivat, että WTO:n sopimuksen 2.2 artiklan mukaan alueellista tukea ei voida pitää erityisenä, jos alue itse (eli alue- tai paikallishallinto) myöntää sen (49) ja että komission on osoitettava, että avustuksen saanti on rajoitettua pelkästään maantieteellisen sijainnin perusteella (50). |
| --- | --- |

(210)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että mikäli alue- ja/tai paikallisviranomaiset myöntävät joitakin väitetyistä avustuksista, niitä ei voida pitää alueellisesti erityisinä tukina. Kiinan viranomaiset huomauttivat, että WTO:n sopimuksen 2.2 artiklan mukaan alueellista tukea ei voida pitää erityisenä, jos alue itse (eli alue- tai paikallishallinto) myöntää sen (49) ja että komission on osoitettava, että avustuksen saanti on rajoitettua pelkästään maantieteellisen sijainnin perusteella (50).

49

50

| (211) | Komissio huomauttaa, että se päätteli 208 kappaleessa, että muut kuin teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset ovat erityisiä perusasetuksen 4 artikla 2 kohdan a alakohdan, 4 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Vaikuttaa siltä, että useimmat näistä avustuksista on rajoitettu tiettyihin yrityksiin, jotka toimivat tietyillä tuotannonaloilla, kuten valokaapelien tuotannonala. Vain jotkin avustukset vaikuttavat liittyvän tiettyihin hankkeisiin tietyillä alueilla. Se, että näiden avustusten myöntäjinä toimivat kansalliset tai provinssi-, kaupunki-, maakunta- tai alueviranomaiset, ei tarkoita sitä, että näiden avustusten oikeusperustaa ei olisi vahvistettu kansallisella tasolla ja että ne eivät koskisi tiettyjä hankkeita tietyillä alueilla. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet mitään konkreettista näyttöä siitä, että avustukset eivät olisi erityisiä (esimerkiksi siten, että avustuksia myönnettiin kaikille yrityksille myöntävänä viranomaisena toimivan paikallisyksikön lainkäyttöalueella). Näin ollen komissio toisti, että käytettävissään olevan näytön perusteella se päätteli, että avustukset eivät täytä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ei-erityisyyttä koskevia vaatimuksia ja että ne ovat erityisiä perusasetuksen 4 artikla 2 kohdan a alakohdan, 4 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti, minkä vuoksi se hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteen. |
| --- | --- |

(211)

Komissio huomauttaa, että se päätteli 208 kappaleessa, että muut kuin teknologiaan, innovointiin ja kehittämiseen liittyvät avustukset ovat erityisiä perusasetuksen 4 artikla 2 kohdan a alakohdan, 4 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Vaikuttaa siltä, että useimmat näistä avustuksista on rajoitettu tiettyihin yrityksiin, jotka toimivat tietyillä tuotannonaloilla, kuten valokaapelien tuotannonala. Vain jotkin avustukset vaikuttavat liittyvän tiettyihin hankkeisiin tietyillä alueilla. Se, että näiden avustusten myöntäjinä toimivat kansalliset tai provinssi-, kaupunki-, maakunta- tai alueviranomaiset, ei tarkoita sitä, että näiden avustusten oikeusperustaa ei olisi vahvistettu kansallisella tasolla ja että ne eivät koskisi tiettyjä hankkeita tietyillä alueilla. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet mitään konkreettista näyttöä siitä, että avustukset eivät olisi erityisiä (esimerkiksi siten, että avustuksia myönnettiin kaikille yrityksille myöntävänä viranomaisena toimivan paikallisyksikön lainkäyttöalueella). Näin ollen komissio toisti, että käytettävissään olevan näytön perusteella se päätteli, että avustukset eivät täytä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ei-erityisyyttä koskevia vaatimuksia ja että ne ovat erityisiä perusasetuksen 4 artikla 2 kohdan a alakohdan, 4 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti, minkä vuoksi se hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteen.

| (212) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Connect Com väitti, että tuki on erityistä vain, jos se liittyy suoraan valokaapelien tuotannonalaan eikä jos se koskee useita tuotannonaloja, kuten valokaapelien tuotantoa, kuten komissio totesi 208 kappaleessa. |
| --- | --- |

(212)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Connect Com väitti, että tuki on erityistä vain, jos se liittyy suoraan valokaapelien tuotannonalaan eikä jos se koskee useita tuotannonaloja, kuten valokaapelien tuotantoa, kuten komissio totesi 208 kappaleessa.

| (213) | Komissio muistuttaa, että perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Sen määrittämiseksi, kohdistuuko tuki erityisesti myöntävän viranomaisen toimivaltaan kuuluvalla alueella sijaitsevaan yritykseen tai tuotannonalaan taikka yritysten tai tuotannonalojen ryhmään, jäljempänä ’tietyt yritykset’, sovelletaan seuraavia periaatteita [...]”. Säännöksen sanamuodosta seuraa, että erityisyys voi viitata myös ”yritysten tai tuotannonalojen ryhmään”. Sen vuoksi komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(213)

Komissio muistuttaa, että perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Sen määrittämiseksi, kohdistuuko tuki erityisesti myöntävän viranomaisen toimivaltaan kuuluvalla alueella sijaitsevaan yritykseen tai tuotannonalaan taikka yritysten tai tuotannonalojen ryhmään, jäljempänä ’tietyt yritykset’, sovelletaan seuraavia periaatteita [...]”. Säännöksen sanamuodosta seuraa, että erityisyys voi viitata myös ”yritysten tai tuotannonalojen ryhmään”. Sen vuoksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (214) | Connect Com väitti myös, että komissio jätti huomiotta perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan, jonka mukaan kyseessä ei ole erityisyys, jos tuen myöntävä viranomainen asettaa oikeuden saada tukea ja tuen määrän riippuvaksi objektiivisista arviointiperusteista. |
| --- | --- |

(214)

Connect Com väitti myös, että komissio jätti huomiotta perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan, jonka mukaan kyseessä ei ole erityisyys, jos tuen myöntävä viranomainen asettaa oikeuden saada tukea ja tuen määrän riippuvaksi objektiivisista arviointiperusteista.

| (215) | Komissio selitti, että kuten 195 ja 209 kappaleessa tuodaan esiin, avustukset eivät myöskään täytä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ei-erityisyyttä koskevia vaatimuksia, koska yritysten avustuskelpoisuusedellytykset ja varsinaiset kriteerit, joiden perustella yritykset valitaan, eivät ole avoimia, objektiivisia eikä niitä sovelleta automaattisesti. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(215)

Komissio selitti, että kuten 195 ja 209 kappaleessa tuodaan esiin, avustukset eivät myöskään täytä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ei-erityisyyttä koskevia vaatimuksia, koska yritysten avustuskelpoisuusedellytykset ja varsinaiset kriteerit, joiden perustella yritykset valitaan, eivät ole avoimia, objektiivisia eikä niitä sovelleta automaattisesti. Sen vuoksi väite hylättiin.

d)   Tuen määrän laskeminen

| (216) | Komissio laski edun 197 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(216)

Komissio laski edun 197 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.

3.4.3   Avustusohjelmia koskevat päätelmät

Avustusohjelmia koskevat päätelmät

| (217) | Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kaikkien avustusten osalta vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

  Avustukset







  Yrityksen nimi | Tukiprosentti |
| --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(217)

Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kaikkien avustusten osalta vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

Avustukset

Avustukset

Yrityksen nimi

Tukiprosentti

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

1,79  %

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,33  %

3.5   Etuuskohtelun mukainen rahoitus

Etuuskohtelun mukainen rahoitus

3.5.1   Etuuskohtelun mukaista rahoitusta tarjoavat rahoituslaitokset

Etuuskohtelun mukaista rahoitusta tarjoavat rahoituslaitokset

| (218) | Otokseen valittujen kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän toimittamien tietojen mukaan ne ovat saaneet rahoitusta 32:lta Kiinassa sijaitsevalta rahoituslaitokselta. Näistä 32 rahoituslaitoksesta 25 oli valtion omistuksessa. Muut rahoituslaitokset olivat joko yksityisessä omistuksessa tai komissio ei pystynyt määrittämään, olivatko ne valtion omistuksessa vai yksityisessä omistuksessa. Erityiskyselylomakkeen palautti kuitenkin vain yksi valtion omistama pankki, vaikka Kiinan viranomaisille esitetty pyyntö koski kaikkia rahoituslaitoksia, jotka olivat myöntäneen lainoja otokseen valituille yrityksille. |
| --- | --- |

(218)

Otokseen valittujen kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän toimittamien tietojen mukaan ne ovat saaneet rahoitusta 32:lta Kiinassa sijaitsevalta rahoituslaitokselta. Näistä 32 rahoituslaitoksesta 25 oli valtion omistuksessa. Muut rahoituslaitokset olivat joko yksityisessä omistuksessa tai komissio ei pystynyt määrittämään, olivatko ne valtion omistuksessa vai yksityisessä omistuksessa. Erityiskyselylomakkeen palautti kuitenkin vain yksi valtion omistama pankki, vaikka Kiinan viranomaisille esitetty pyyntö koski kaikkia rahoituslaitoksia, jotka olivat myöntäneen lainoja otokseen valituille yrityksille.

3.5.1.1   Julkisina eliminä toimivat valtion omistamat rahoituslaitokset

| (219) | Komissio selvitti, toimivatko valtion omistamat pankit julkisina eliminä perusasetuksen 3 artiklassa ja 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tulkittaessa perusasetusta EU:n WTO-velvoitteiden mukaisesti määritettäessä sitä, onko valtion omistuksessa oleva yritys julkinen elin, sovelletaan seuraavia perusteita (51): ”Merkityksellistä on se, onko yksikölle annettu viranomaistehtäviä eikä niinkään se, miten se on tehty. On monia eri tapoja, millä viranomaiset voivat antaa yksikölle toimivaltaa. Näin ollen erityyppinen näyttö saattaa olla merkityksellistä sen osoittamiseksi, että toimivaltaa on annettu tietylle yksikölle. Näyttö, jonka mukaan yksikkö suorittaa viranomaistehtäviä, voi toimia näyttönä siitä, että sillä on tai sille on annettu viranomaisten toimivaltaa, etenkin jos näytön mukaan kyseessä on jatkuva ja järjestelmällinen käytäntö. Tästä seuraa, että näyttö siitä, että viranomaiset harjoittavat merkityksellistä määräysvaltaa yksikössä ja sen toiminnassa, voi tietyissä olosuhteissa toimia näyttönä siitä, että kyseisellä yksiköllä on ja se harjoittaa viranomaisten toimivaltaa suorittaen viranomaistehtäviä. On kuitenkin korostettava, että jos toimivaltaa ei nimenomaisesti siirretä säädöksellä, pelkkä muodollisten yhteyksien esiintyminen yksikön ja valtion välillä suppeasti tulkittuna ei todennäköisesti riitä vahvistamaan tarvittavalla tavalla, että kyseessä on viranomaisten toimivalta. Näin esimerkiksi pelkästään se, että valtio omistaa enemmistön yksikön osakkeista ei osoita, että valtio harjoittaisi merkityksellistä määräysvaltaa kyseisen yksikön toimintaan nähden eikä etenkään sitä, että valtio olisi myöntänyt sille viranomaisten toimivaltaa. Jos tämä näyttö kuitenkin joissakin tapauksissa osoittaa, että valtion määräysvallasta on monia virallisia aihetodisteita, ja on myös näyttöä siitä, että harjoitettu määräysvalta on merkityksellistä, tällaisen näytön perusteella voidaan mahdollisesti päätellä, että kyseinen yksikkö harjoittaa viranomaisten toimivaltaa.” |
| --- | --- |

(219)

Komissio selvitti, toimivatko valtion omistamat pankit julkisina eliminä perusasetuksen 3 artiklassa ja 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tulkittaessa perusasetusta EU:n WTO-velvoitteiden mukaisesti määritettäessä sitä, onko valtion omistuksessa oleva yritys julkinen elin, sovelletaan seuraavia perusteita (51): ”Merkityksellistä on se, onko yksikölle annettu viranomaistehtäviä eikä niinkään se, miten se on tehty. On monia eri tapoja, millä viranomaiset voivat antaa yksikölle toimivaltaa. Näin ollen erityyppinen näyttö saattaa olla merkityksellistä sen osoittamiseksi, että toimivaltaa on annettu tietylle yksikölle. Näyttö, jonka mukaan yksikkö suorittaa viranomaistehtäviä, voi toimia näyttönä siitä, että sillä on tai sille on annettu viranomaisten toimivaltaa, etenkin jos näytön mukaan kyseessä on jatkuva ja järjestelmällinen käytäntö. Tästä seuraa, että näyttö siitä, että viranomaiset harjoittavat merkityksellistä määräysvaltaa yksikössä ja sen toiminnassa, voi tietyissä olosuhteissa toimia näyttönä siitä, että kyseisellä yksiköllä on ja se harjoittaa viranomaisten toimivaltaa suorittaen viranomaistehtäviä. On kuitenkin korostettava, että jos toimivaltaa ei nimenomaisesti siirretä säädöksellä, pelkkä muodollisten yhteyksien esiintyminen yksikön ja valtion välillä suppeasti tulkittuna ei todennäköisesti riitä vahvistamaan tarvittavalla tavalla, että kyseessä on viranomaisten toimivalta. Näin esimerkiksi pelkästään se, että valtio omistaa enemmistön yksikön osakkeista ei osoita, että valtio harjoittaisi merkityksellistä määräysvaltaa kyseisen yksikön toimintaan nähden eikä etenkään sitä, että valtio olisi myöntänyt sille viranomaisten toimivaltaa. Jos tämä näyttö kuitenkin joissakin tapauksissa osoittaa, että valtion määräysvallasta on monia virallisia aihetodisteita, ja on myös näyttöä siitä, että harjoitettu määräysvalta on merkityksellistä, tällaisen näytön perusteella voidaan mahdollisesti päätellä, että kyseinen yksikkö harjoittaa viranomaisten toimivaltaa.”

51

| (220) | Komissio hankki tietoja valtion omistuksesta ja virallisia aihetodisteita valtion valvonnasta valtion omistamissa pankeissa. Se myös tutki, onko harjoitettu määräysvalta ollut merkityksellistä. Komission oli osittain tukeuduttava käytettävissä oleviin tietoihin, koska Kiinan viranomaiset ja valtion omistamat pankit kieltäytyivät toimittamasta näyttöä päätöksentekoprosessista, joka oli johtanut etuuskohtelun mukaiseen luotonantoon (ks. 136–153 kappale). |
| --- | --- |

(220)

Komissio hankki tietoja valtion omistuksesta ja virallisia aihetodisteita valtion valvonnasta valtion omistamissa pankeissa. Se myös tutki, onko harjoitettu määräysvalta ollut merkityksellistä. Komission oli osittain tukeuduttava käytettävissä oleviin tietoihin, koska Kiinan viranomaiset ja valtion omistamat pankit kieltäytyivät toimittamasta näyttöä päätöksentekoprosessista, joka oli johtanut etuuskohtelun mukaiseen luotonantoon (ks. 136–153 kappale).

| (221) | Analyysin tekemiseksi komissio tutki ensin siltä valtion omistamalta pankilta saadut tiedot, joka oli täyttänyt erityiskyselylomakkeen. |
| --- | --- |

(221)

Analyysin tekemiseksi komissio tutki ensin siltä valtion omistamalta pankilta saadut tiedot, joka oli täyttänyt erityiskyselylomakkeen.

1)   
  Osittain yhteistyössä toimineet valtion omistamat rahoituslaitokset

Osittain yhteistyössä toimineet valtion omistamat rahoituslaitokset

| (222) | Kyselyvastauksen toimitti vain yksi valtion omistama pankki, EXIM-pankki. |
| --- | --- |

(222)

Kyselyvastauksen toimitti vain yksi valtion omistama pankki, EXIM-pankki.

a)   Kiinan viranomaisten omistajuus ja niiden harjoittamaa määräysvaltaa koskevat viralliset aihetodisteet

| (223) | Kyselyvastauksista saatujen tietojen perusteella komissio vahvisti, että Kiinan valtion hallussa oli joko suoraan tai välillisesti yli 50 prosenttia tämän rahoituslaitoksen osakkeista. |
| --- | --- |

(223)

Kyselyvastauksista saatujen tietojen perusteella komissio vahvisti, että Kiinan valtion hallussa oli joko suoraan tai välillisesti yli 50 prosenttia tämän rahoituslaitoksen osakkeista.

| (224) | Yhteistyössä toimineeseen valtion omistamaan pankkiin kohdistuvaa valtion määräysvaltaa koskevien aihetodisteiden perustella komissio totesi sen olevan ”keskeinen valtion omistama rahoituslaitos”. Valtion omistamien keskeisten rahoituslaitosten hallintoneuvostojen väliaikaisia sääntöjä koskevassa ilmoituksessa (52) todetaan, että ”näissä säädöksissä mainituilla keskeisillä valtion omistamilla rahoituslaitoksilla tarkoitetaan muun muassa valtion omistamia poliittisin perustein toimivia pankkeja, liikepankkeja, omaisuudenhoitoyhtiöitä, arvopaperiyhtiöitä ja vakuutusyhtiöitä, jäljempänä ’valtion omistamat rahoituslaitokset’, joihin valtioneuvosto asettaa hallintoneuvoston” . |
| --- | --- |

(224)

Yhteistyössä toimineeseen valtion omistamaan pankkiin kohdistuvaa valtion määräysvaltaa koskevien aihetodisteiden perustella komissio totesi sen olevan ”keskeinen valtion omistama rahoituslaitos”. Valtion omistamien keskeisten rahoituslaitosten hallintoneuvostojen väliaikaisia sääntöjä koskevassa ilmoituksessa (52) todetaan, että ”näissä säädöksissä mainituilla keskeisillä valtion omistamilla rahoituslaitoksilla tarkoitetaan muun muassa valtion omistamia poliittisin perustein toimivia pankkeja, liikepankkeja, omaisuudenhoitoyhtiöitä, arvopaperiyhtiöitä ja vakuutusyhtiöitä, jäljempänä ’valtion omistamat rahoituslaitokset’, joihin valtioneuvosto asettaa hallintoneuvoston” .

52

| (225) | Valtion omistamien keskeisten rahoituslaitosten hallintoneuvosto nimitetään valtion omistamien keskeisten rahoituslaitosten hallintoneuvostojen väliaikaisten sääntöjen mukaisesti. Näiden väliaikaisten sääntöjen 3 ja 5 §:n perusteella komissio vahvisti, että valtioneuvosto asettaa hallintoneuvoston jäsenet, jotka ovat vastuuvelvollisia valtioneuvostolle, mikä osoittaa valtion määräysvallan yhteistyössä toimineiden valtion omistamien pankkien liiketoiminnassa. |
| --- | --- |

(225)

Valtion omistamien keskeisten rahoituslaitosten hallintoneuvosto nimitetään valtion omistamien keskeisten rahoituslaitosten hallintoneuvostojen väliaikaisten sääntöjen mukaisesti. Näiden väliaikaisten sääntöjen 3 ja 5 §:n perusteella komissio vahvisti, että valtioneuvosto asettaa hallintoneuvoston jäsenet, jotka ovat vastuuvelvollisia valtioneuvostolle, mikä osoittaa valtion määräysvallan yhteistyössä toimineiden valtion omistamien pankkien liiketoiminnassa.

| (226) | Näiden yleisesti sovellettujen aihetodisteiden lisäksi komissio löysi EXIMin osalta seuraavat aihetodisteet: EXIM muodostettiin ja se toimii valtionneuvoston laatiman Export-Import Bank of China -pankin perustamista koskevan ilmoituksen ja EXIMin yhtiöjärjestyksen mukaisesti. EXIMin yhtiöjärjestyksen mukaan valtio nimittää suoraan sen johdon. Valtioneuvosto nimittää hallintoneuvoston valtion omistamien keskeisten rahoituslaitosten hallintoneuvostojen väliaikaisten sääntöjen ja muiden lakien ja asetusten mukaisesti, ja se on vastuussa valtioneuvostolle. |
| --- | --- |

(226)

Näiden yleisesti sovellettujen aihetodisteiden lisäksi komissio löysi EXIMin osalta seuraavat aihetodisteet: EXIM muodostettiin ja se toimii valtionneuvoston laatiman Export-Import Bank of China -pankin perustamista koskevan ilmoituksen ja EXIMin yhtiöjärjestyksen mukaisesti. EXIMin yhtiöjärjestyksen mukaan valtio nimittää suoraan sen johdon. Valtioneuvosto nimittää hallintoneuvoston valtion omistamien keskeisten rahoituslaitosten hallintoneuvostojen väliaikaisten sääntöjen ja muiden lakien ja asetusten mukaisesti, ja se on vastuussa valtioneuvostolle.

| (227) | Yhtiöjärjestyksessä mainitaan myös, että EXIMin puoluekomitealla on johtava ja poliittisesti keskeinen asema sen varmistamisessa, että EXIM panee täytäntöön puolueen ja valtion politiikkaa. Puolueen johtoasema on sisällytetty yrityksen ohjaus- ja hallintojärjestelmän kaikkiin osatekijöihin. |
| --- | --- |

(227)

Yhtiöjärjestyksessä mainitaan myös, että EXIMin puoluekomitealla on johtava ja poliittisesti keskeinen asema sen varmistamisessa, että EXIM panee täytäntöön puolueen ja valtion politiikkaa. Puolueen johtoasema on sisällytetty yrityksen ohjaus- ja hallintojärjestelmän kaikkiin osatekijöihin.

| (228) | Yhtiöjärjestyksessä todetaan vielä, että EXIM on sitoutunut tukemaan ulkomaankaupan ja taloudellisen yhteistyön, rajat ylittävien investointien, Uusi silkkitie -aloitteen (”One Belt, One Road”) sekä kansainvälisen kapasiteetti- ja laitevalmistusyhteistyön kehittämistä. Sen liiketoiminta-alueeseen kuuluvat lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin lainat, jotka on hyväksytty valtion ulkomaankauppa- ja ulkomaille suuntautumista koskevassa politiikassa ja ovat sen mukaisia, kuten vientiluotot, tuontiluotot, ulkomaiset järjestelyluotot, ulkomaiset investointiluotot, Kiinan valtion ulkomaantuen luotot sekä vientiostajan luotot. |
| --- | --- |

(228)

Yhtiöjärjestyksessä todetaan vielä, että EXIM on sitoutunut tukemaan ulkomaankaupan ja taloudellisen yhteistyön, rajat ylittävien investointien, Uusi silkkitie -aloitteen (”One Belt, One Road”) sekä kansainvälisen kapasiteetti- ja laitevalmistusyhteistyön kehittämistä. Sen liiketoiminta-alueeseen kuuluvat lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin lainat, jotka on hyväksytty valtion ulkomaankauppa- ja ulkomaille suuntautumista koskevassa politiikassa ja ovat sen mukaisia, kuten vientiluotot, tuontiluotot, ulkomaiset järjestelyluotot, ulkomaiset investointiluotot, Kiinan valtion ulkomaantuen luotot sekä vientiostajan luotot.

| (229) | EXIM-pankki totesi vuoden 2019 vuosikertomuksessaan, että se pani täysimääräisesti täytäntöön kaikki Kiinan kommunistipuolueen keskuskomitean ja valtioneuvoston keskeiset politiikat ja päätökset. |
| --- | --- |

(229)

EXIM-pankki totesi vuoden 2019 vuosikertomuksessaan, että se pani täysimääräisesti täytäntöön kaikki Kiinan kommunistipuolueen keskuskomitean ja valtioneuvoston keskeiset politiikat ja päätökset.

| (230) | Komissio havaitsi myös, että valtion omistamat rahoituslaitokset ovat muuttaneet yhtiöjärjestystään vuonna 2017 kasvattaakseen Kiinan kommunistipuolueen roolia pankkien korkeimmalla päätöksentekotasolla (53). |
| --- | --- |

(230)

Komissio havaitsi myös, että valtion omistamat rahoituslaitokset ovat muuttaneet yhtiöjärjestystään vuonna 2017 kasvattaakseen Kiinan kommunistipuolueen roolia pankkien korkeimmalla päätöksentekotasolla (53).

53

| (231) | Uuden yhtiöjärjestyksen mukaan






  — | johtokunnan puheenjohtaja on sama henkilö kuin puoluekomitean sihteeri; |
| --- | --- | --- |

(231)

Uuden yhtiöjärjestyksen mukaan

—

johtokunnan puheenjohtaja on sama henkilö kuin puoluekomitean sihteeri;

| — | Kiinan kommunistipuolueen roolina on varmistaa ja valvoa, että pankki panee täytäntöön puolueen ja valtion politiikkaa ja ohjeita ja toimia johtajana ja portinvartijana henkilöstön (myös ylemmän johdon) nimittämisessä; ja |
| --- | --- |

—

Kiinan kommunistipuolueen roolina on varmistaa ja valvoa, että pankki panee täytäntöön puolueen ja valtion politiikkaa ja ohjeita ja toimia johtajana ja portinvartijana henkilöstön (myös ylemmän johdon) nimittämisessä; ja

| — | johtokunnan on kuultava puoluekomitean näkemyksiä ennen merkittävien päätösten tekemistä. |
| --- | --- |

—

johtokunnan on kuultava puoluekomitean näkemyksiä ennen merkittävien päätösten tekemistä.

b)   Kiinan viranomaisten harjoittama merkityksellinen määräysvalta

| (232) | Komissio hankki tietoja siitä, harjoittivatko Kiinan viranomaiset merkityksellistä määräysvaltaa EXIM-pankissa sen luotonantokäytäntöjen ja riskinarvioinnin suhteen silloin, kun se myönsi lainoja valokaapelien tuotannonalalle. Tältä osin on otettu huomioon seuraavat sääntelyasiakirjat:






  — | Liikepankkeja koskevan Kiinan lain 34 §, jäljempänä ’pankkilaki’; |
| --- | --- | --- |

(232)

Komissio hankki tietoja siitä, harjoittivatko Kiinan viranomaiset merkityksellistä määräysvaltaa EXIM-pankissa sen luotonantokäytäntöjen ja riskinarvioinnin suhteen silloin, kun se myönsi lainoja valokaapelien tuotannonalalle. Tältä osin on otettu huomioon seuraavat sääntelyasiakirjat:

—

Liikepankkeja koskevan Kiinan lain 34 §, jäljempänä ’pankkilaki’;

| — | Lainoja koskevien yleisten sääntöjen 15 § (täytäntöönpanijana Kiinan keskuspankki); |
| --- | --- |

—

Lainoja koskevien yleisten sääntöjen 15 § (täytäntöönpanijana Kiinan keskuspankki);

| — | Päätös nro 40; |
| --- | --- |

—

Päätös nro 40;

| — | Kiinan pankki- ja vakuutussääntelykomission (CBIRC) täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka koskevat kiinalaisrahoitteisten liikepankkien hallinnollisiin lisensseihin liittyviä seikkoja (CBIRC:n määräys nro 1 [2017]); |
| --- | --- |

—

Kiinan pankki- ja vakuutussääntelykomission (CBIRC) täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka koskevat kiinalaisrahoitteisten liikepankkien hallinnollisiin lisensseihin liittyviä seikkoja (CBIRC:n määräys nro 1 [2017]);

| — | CBIRC:n täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka koskevat ulkomaisrahoitteisten pankkien hallinnollisiin lisensseihin liittyviä seikkoja (CBIRC:n määräys nro 4 [2015]); |
| --- | --- |

—

CBIRC:n täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka koskevat ulkomaisrahoitteisten pankkien hallinnollisiin lisensseihin liittyviä seikkoja (CBIRC:n määräys nro 4 [2015]);

| — | Hallintotoimenpiteet, jotka koskevat rahoituslaitosten johtajien ja ylempien toimihenkilöiden pätevyyttä pankkialalla (CBIRC[2013] nro 3). |
| --- | --- |

—

Hallintotoimenpiteet, jotka koskevat rahoituslaitosten johtajien ja ylempien toimihenkilöiden pätevyyttä pankkialalla (CBIRC[2013] nro 3).

| (233) | Näitä sääntelyasiakirjoja tarkastellessaan komissio totesi jäljempänä esitettävistä syistä, että kiinalaiset rahoituslaitokset toimivat oikeudellisessa ympäristössä, jossa niiden on linjattava rahoituspäätöksensä Kiinan viranomaisten teollisuuspolitiikan tavoitteiden mukaiseksi. |
| --- | --- |

(233)

Näitä sääntelyasiakirjoja tarkastellessaan komissio totesi jäljempänä esitettävistä syistä, että kiinalaiset rahoituslaitokset toimivat oikeudellisessa ympäristössä, jossa niiden on linjattava rahoituspäätöksensä Kiinan viranomaisten teollisuuspolitiikan tavoitteiden mukaiseksi.

| (234) | EXIM-pankin julkista politiikkaa koskeva toimivalta vahvistetaan sen perustamista koskevassa ilmoituksessa ja sen yhtiöjärjestyksessä. |
| --- | --- |

(234)

EXIM-pankin julkista politiikkaa koskeva toimivalta vahvistetaan sen perustamista koskevassa ilmoituksessa ja sen yhtiöjärjestyksessä.

| (235) | Kaikkiin Kiinassa toimiviin rahoituslaitoksiin sovellettavan pankkilain 34 §:n mukaan ”liikepankkien on toteutettava antolainaustoimintaansa kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen tarpeiden pohjalta ja valtion teollisuuspolitiikan suuntaviivojen mukaisesti”. Pankkilain 4 §:n mukaan ”liikepankkien on lain nojalla hoidettava liiketoimintaansa niin, ettei siihen puutu mikään yksikkö tai henkilö. Liikepankkien on omaksuttava yksityisoikeudellinen vastuu kaikesta oikeushenkilön omaisuudestaan”, mutta tutkimuksessa kävi ilmi, että pankkilain 4 §:ää sovelletaan, ellei pankkilain 34 §:stä muuta johdu, eli jos valtio vahvistaa julkisen politiikan, pankit panevat sen täytäntöön ja noudattavat valtion ohjeita. |
| --- | --- |

(235)

Kaikkiin Kiinassa toimiviin rahoituslaitoksiin sovellettavan pankkilain 34 §:n mukaan ”liikepankkien on toteutettava antolainaustoimintaansa kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen tarpeiden pohjalta ja valtion teollisuuspolitiikan suuntaviivojen mukaisesti”. Pankkilain 4 §:n mukaan ”liikepankkien on lain nojalla hoidettava liiketoimintaansa niin, ettei siihen puutu mikään yksikkö tai henkilö. Liikepankkien on omaksuttava yksityisoikeudellinen vastuu kaikesta oikeushenkilön omaisuudestaan”, mutta tutkimuksessa kävi ilmi, että pankkilain 4 §:ää sovelletaan, ellei pankkilain 34 §:stä muuta johdu, eli jos valtio vahvistaa julkisen politiikan, pankit panevat sen täytäntöön ja noudattavat valtion ohjeita.

| (236) | Lisäksi lainoja koskevien yleisten sääntöjen 15 §:n mukaan ”asianomaiset osastot voivat valtion politiikan mukaisesti tukea lainojen korkoja edistääkseen tiettyjen tuotannonalojen kasvua ja talouden kehitystä tietyillä alueilla”. |
| --- | --- |

(236)

Lisäksi lainoja koskevien yleisten sääntöjen 15 §:n mukaan ”asianomaiset osastot voivat valtion politiikan mukaisesti tukea lainojen korkoja edistääkseen tiettyjen tuotannonalojen kasvua ja talouden kehitystä tietyillä alueilla”.

| (237) | Myös päätöksessä nro 40 ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia antamaan luottotukea erityisesti ”kannustettaville” hankkeille. Kuten 3.1 jaksossa ja tarkemmin ottaen 81 ja 86 kappaleessa selitetään, valokaapelien tuotannonalan hankkeet kuuluvat kannustettavien hankkeiden luokkaan. Siten päätös nro 40 vahvistaa aiemmat pankkilakia koskevat havainnot, joiden mukaan pankit harjoittavat viranomaisten toimivaltaa etuuskohtelun mukaisten luottojen muodossa. Komissio havaitsi myös, että CBIRC:llä on laaja-alaiset hyväksymisvaltuudet kaikkien Kiinaan sijoittautuneiden (myös yksityisomistuksessa ja ulkomaisessa omistuksessa olevien) rahoituslaitosten hallinnon kaikilla osa-alueilla, esimerkiksi seuraavat (54):






  — | rahoituslaitosten kaikkien johtajien nimityksen hyväksyminen sekä päätoimipaikassa että sivuliikkeissä. CBIRC:n hyväksyntää edellytetään kaiken tasoisten johtajien rekrytointia varten kaikkein ylimmistä asemista sivuliikkeiden johtajiin; tämä koskee myös ulkomaisten sivuliikkeiden johtajia sekä tukitoiminnoista vastaavia johtajia (esim. IT-johtajat); ja |
| --- | --- | --- |

(237)

Myös päätöksessä nro 40 ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia antamaan luottotukea erityisesti ”kannustettaville” hankkeille. Kuten 3.1 jaksossa ja tarkemmin ottaen 81 ja 86 kappaleessa selitetään, valokaapelien tuotannonalan hankkeet kuuluvat kannustettavien hankkeiden luokkaan. Siten päätös nro 40 vahvistaa aiemmat pankkilakia koskevat havainnot, joiden mukaan pankit harjoittavat viranomaisten toimivaltaa etuuskohtelun mukaisten luottojen muodossa. Komissio havaitsi myös, että CBIRC:llä on laaja-alaiset hyväksymisvaltuudet kaikkien Kiinaan sijoittautuneiden (myös yksityisomistuksessa ja ulkomaisessa omistuksessa olevien) rahoituslaitosten hallinnon kaikilla osa-alueilla, esimerkiksi seuraavat (54):

54

—

rahoituslaitosten kaikkien johtajien nimityksen hyväksyminen sekä päätoimipaikassa että sivuliikkeissä. CBIRC:n hyväksyntää edellytetään kaiken tasoisten johtajien rekrytointia varten kaikkein ylimmistä asemista sivuliikkeiden johtajiin; tämä koskee myös ulkomaisten sivuliikkeiden johtajia sekä tukitoiminnoista vastaavia johtajia (esim. IT-johtajat); ja

| — | erittäin pitkä luettelo hallinnollisista seikoista, jotka on hyväksyttävä, muun muassa sivuliikkeiden perustaminen, uusien liiketoiminta-alueiden käynnistäminen tai uusien tuotteiden myyminen, pankin yhtiöjärjestyksen muuttaminen, osakkeista yli 5 %:n myyminen, pääomankorotukset, kotipaikan muuttaminen ja organisaatiomuodon muuttaminen. |
| --- | --- |

—

erittäin pitkä luettelo hallinnollisista seikoista, jotka on hyväksyttävä, muun muassa sivuliikkeiden perustaminen, uusien liiketoiminta-alueiden käynnistäminen tai uusien tuotteiden myyminen, pankin yhtiöjärjestyksen muuttaminen, osakkeista yli 5 %:n myyminen, pääomankorotukset, kotipaikan muuttaminen ja organisaatiomuodon muuttaminen.

| (238) | Pankkilaki on oikeudellisesti sitova. Viisivuotissuunnitelmien ja päätöksen nro 40 pakottava luonne vahvistettiin 3.1 jaksossa. CBIRC:n sääntelyasiakirjojen pakottava luonne johtuu sen valtuuksista pankkisääntelyviranomaisena. Muiden asiakirjojen pakottava luonne käy ilmi niiden sisältämistä valvonta- ja arviointilausekkeista. |
| --- | --- |

(238)

Pankkilaki on oikeudellisesti sitova. Viisivuotissuunnitelmien ja päätöksen nro 40 pakottava luonne vahvistettiin 3.1 jaksossa. CBIRC:n sääntelyasiakirjojen pakottava luonne johtuu sen valtuuksista pankkisääntelyviranomaisena. Muiden asiakirjojen pakottava luonne käy ilmi niiden sisältämistä valvonta- ja arviointilausekkeista.

| (239) | Valtioneuvoston päätöksessä nro 40 ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia tarjoamaan luottotukea vain kannustetuille hankkeille ja luvataan panna täytäntöön muuta kannustettuja hankkeita koskevaa etuuskohtelun mukaista politiikkaa. Tämän perusteella pankkien edellytetään myöntävän luottotukea valokaapelien tuotannonalalle, koska se on kannustettava tuotannonala. |
| --- | --- |

(239)

Valtioneuvoston päätöksessä nro 40 ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia tarjoamaan luottotukea vain kannustetuille hankkeille ja luvataan panna täytäntöön muuta kannustettuja hankkeita koskevaa etuuskohtelun mukaista politiikkaa. Tämän perusteella pankkien edellytetään myöntävän luottotukea valokaapelien tuotannonalalle, koska se on kannustettava tuotannonala.

| (240) | Sen vuoksi komissio päätteli, että Kiinan viranomaiset ovat luoneet sääntelykehyksen, jota Kiinan viranomaisten nimittämien ja sille vastuussa olevien yhteistyössä toimineen valtion omistaman pankin johtajien ja valvojien on noudatettava. Näin ollen Kiinan viranomaiset hyödynsivät sääntelykehystä ja harjoittivat merkityksellistä määräysvaltaa kyseisessä yhteistyössä toimineessa valtion omistamassa pankissa, kun se myönsi lainoja valokaapelien tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(240)

Sen vuoksi komissio päätteli, että Kiinan viranomaiset ovat luoneet sääntelykehyksen, jota Kiinan viranomaisten nimittämien ja sille vastuussa olevien yhteistyössä toimineen valtion omistaman pankin johtajien ja valvojien on noudatettava. Näin ollen Kiinan viranomaiset hyödynsivät sääntelykehystä ja harjoittivat merkityksellistä määräysvaltaa kyseisessä yhteistyössä toimineessa valtion omistamassa pankissa, kun se myönsi lainoja valokaapelien tuotannonalalle.

| (241) | Komissio hankki konkreettista näyttöä merkityksellisestä määräysvallasta tutkimalla otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti myönnettyjä lainoja. Osittain yhteistyössä toiminut valtion omistama pankki selitti kyselyvastauksessaan, että luottoriskien arviointikäytännöt ja mallit, joita se käyttää kyseisiä lainoja myöntäessään, ovat edistyksellisiä. EXIM-pankki selitti vielä, että politiikassa ei ole eroja muun muassa lainanottajan toimialan tai sen luotto- ja pääomatilanteen mukaan; Nämä tekijät vaikuttavat kuitenkin luottoluokituksen arviointiin ja lainanottajan riskin kustannuksiin. Se saattaa ottaa huomioon asiaa koskevat suunnitelmat ja politiikat lainoja tarjotessaan, mutta yksittäisiin lainahankkeisiin se soveltaa markkinoihin perustuvaa arviointia. |
| --- | --- |

(241)

Komissio hankki konkreettista näyttöä merkityksellisestä määräysvallasta tutkimalla otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti myönnettyjä lainoja. Osittain yhteistyössä toiminut valtion omistama pankki selitti kyselyvastauksessaan, että luottoriskien arviointikäytännöt ja mallit, joita se käyttää kyseisiä lainoja myöntäessään, ovat edistyksellisiä. EXIM-pankki selitti vielä, että politiikassa ei ole eroja muun muassa lainanottajan toimialan tai sen luotto- ja pääomatilanteen mukaan; Nämä tekijät vaikuttavat kuitenkin luottoluokituksen arviointiin ja lainanottajan riskin kustannuksiin. Se saattaa ottaa huomioon asiaa koskevat suunnitelmat ja politiikat lainoja tarjotessaan, mutta yksittäisiin lainahankkeisiin se soveltaa markkinoihin perustuvaa arviointia.

| (242) | Kuten jo 141 kappaleessa todetaan, osittain yhteistyössä toiminut valtion omistama pankki kieltäytyi toimittamasta konkreettisia esimerkkejä otokseen valittuihin yrityksiin liittyvistä luottoriskiarviostaan sillä perusteella, että pyydetyt tiedot ovat pankin sisäisiä tietoja ja sisältävät liikesalaisuuksia, joita ei saa paljastaa, vaikka komissiolla oli otokseen valittujen yritysten kirjallinen suostumus, jossa ne luopuivat luottamuksellisuuteen liittyvistä oikeuksistaan. |
| --- | --- |

(242)

Kuten jo 141 kappaleessa todetaan, osittain yhteistyössä toiminut valtion omistama pankki kieltäytyi toimittamasta konkreettisia esimerkkejä otokseen valittuihin yrityksiin liittyvistä luottoriskiarviostaan sillä perusteella, että pyydetyt tiedot ovat pankin sisäisiä tietoja ja sisältävät liikesalaisuuksia, joita ei saa paljastaa, vaikka komissiolla oli otokseen valittujen yritysten kirjallinen suostumus, jossa ne luopuivat luottamuksellisuuteen liittyvistä oikeuksistaan.

| (243) | Koska luottokelpoisuuden arvioinnista ei saatu konkreettista näyttöä, komissio tutki 232–239 kappaleessa kuvattua oikeudellista ympäristöä suhteessa yhteistyössä toimineen valtion omistaman pankin käyttäytymiseen otokseen valituille yrityksille myönnettyjen lainojen osalta. Käyttäytyminen oli ristiriidassa pankin esittämän virallisen kannan kanssa, sillä käytännössä se ei toiminut perusteellisen markkinaperusteisen riskinarvioinnin pohjalta. |
| --- | --- |

(243)

Koska luottokelpoisuuden arvioinnista ei saatu konkreettista näyttöä, komissio tutki 232–239 kappaleessa kuvattua oikeudellista ympäristöä suhteessa yhteistyössä toimineen valtion omistaman pankin käyttäytymiseen otokseen valituille yrityksille myönnettyjen lainojen osalta. Käyttäytyminen oli ristiriidassa pankin esittämän virallisen kannan kanssa, sillä käytännössä se ei toiminut perusteellisen markkinaperusteisen riskinarvioinnin pohjalta.

| (244) | Komissio totesi tutkimuksen aikana, että otokseen valituille kahdelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle myönnettiin lainoja keskimäärin koroilla, jotka olivat lähellä Kiinan keskuspankin viitekorkoja ja alle National Interbank Funding Centerin (NIFC) ilmoittaman lainojen primekoron, joka otettiin käyttöön 20 päivänä elokuuta 2019 (55), riippumatta yritysten taloudellisesta ja luottoriskitilanteesta. Näin ollen lainojen korot olivat markkinakorkoja alhaisemmat, kun otetaan huomioon otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien riskiprofiili. |
| --- | --- |

(244)

Komissio totesi tutkimuksen aikana, että otokseen valituille kahdelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle myönnettiin lainoja keskimäärin koroilla, jotka olivat lähellä Kiinan keskuspankin viitekorkoja ja alle National Interbank Funding Centerin (NIFC) ilmoittaman lainojen primekoron, joka otettiin käyttöön 20 päivänä elokuuta 2019 (55), riippumatta yritysten taloudellisesta ja luottoriskitilanteesta. Näin ollen lainojen korot olivat markkinakorkoja alhaisemmat, kun otetaan huomioon otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien riskiprofiili.

55

| (245) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei osoittanut, että yhteistyössä toiminut valtion omistama pankki (EXIM-pankki) on julkinen elin ja että Kiinan viranomaiset harjoittivat merkityksellistä määräysvaltaa EXIM-pankkiin nähden. Kiinan viranomaiset korostivat, että omistajuus ja määräysvaltaa koskevat viralliset aihetodisteet eivät riitä osoittamaan, että kyseessä on julkinen elin, ja että komissio ei osoittanut riippumattomuuden puuttumista EXIM-pankin hallinnossa väittäessään, että Kiinan viranomaiset harjoittavat määräysvaltaa EXIM-pankissa vain valvomalla pankin hallinnon ja sen johtokunnan nimittämistä. |
| --- | --- |

(245)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei osoittanut, että yhteistyössä toiminut valtion omistama pankki (EXIM-pankki) on julkinen elin ja että Kiinan viranomaiset harjoittivat merkityksellistä määräysvaltaa EXIM-pankkiin nähden. Kiinan viranomaiset korostivat, että omistajuus ja määräysvaltaa koskevat viralliset aihetodisteet eivät riitä osoittamaan, että kyseessä on julkinen elin, ja että komissio ei osoittanut riippumattomuuden puuttumista EXIM-pankin hallinnossa väittäessään, että Kiinan viranomaiset harjoittavat määräysvaltaa EXIM-pankissa vain valvomalla pankin hallinnon ja sen johtokunnan nimittämistä.

| (246) | Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että kyseiset rahoituslaitokset eivät hoida mitään tehtäviä, joita voitaisiin pitää luonteeltaan viranomaistehtävinä, eivätkä Kiinan viranomaiset ole harjoittaneet merkityksellistä määräysvaltaa EXIM-pankissa. Kiinan pankkilain 34 §:ssä edellytetään, että liikepankit toimivat Kiinan viranomaisten ”teollisuuspolitiikan suuntaviivojen mukaisesti”, mutta missään määräyksessä ei edellytetä pankkien toimivan tietyllä tavalla, ja Kiinan viranomaisten mukaan tätä määräystä olisi pidettävä kiinalaisten pankkien ohjaavana periaatteena. Kiinan viranomaiset totesivat myös, että Kiinan pankkilaissa nimenomaisesti kielletään Kiinan viranomaisia harjoittamasta minkäänlaista määräysvaltaa liikepankkien päätöksiin. Kiinan viranomaiset viittasivat pankkilain 4 ja 5 §:ään, joissa säädetään, että liikepankkien on tehtävä omat päätöksensä ja toimittava ilman minkään yksikön tai yksityishenkilön puuttumista asiaan. Kiinan viranomaiset korostivat vielä, että pankkilain 41 §:n mukaan mikään yksikkö tai yksityishenkilö ei saa pakottaa liikepankkia myöntämään lainoja tai tarjoamaan vakuutta. Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että lainoja koskevien yleisten sääntöjen 15 § ja päätös nro 40 eivät ole velvoittavia vaan ainoastaan ohjeellisia. Kiinan viranomaiset olivat myös eri mieltä väitteestä, jonka mukaan EXIM-pankki myönsi lainoja alle markkinakorkojen, koska se noudattaa kansainvälisesti hyväksyttyjä standardeja riskinarvioinnissa ja lainojen myöntämisessä ja toimii Kiinan viranomaisista riippumattomasti. |
| --- | --- |

(246)

Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että kyseiset rahoituslaitokset eivät hoida mitään tehtäviä, joita voitaisiin pitää luonteeltaan viranomaistehtävinä, eivätkä Kiinan viranomaiset ole harjoittaneet merkityksellistä määräysvaltaa EXIM-pankissa. Kiinan pankkilain 34 §:ssä edellytetään, että liikepankit toimivat Kiinan viranomaisten ”teollisuuspolitiikan suuntaviivojen mukaisesti”, mutta missään määräyksessä ei edellytetä pankkien toimivan tietyllä tavalla, ja Kiinan viranomaisten mukaan tätä määräystä olisi pidettävä kiinalaisten pankkien ohjaavana periaatteena. Kiinan viranomaiset totesivat myös, että Kiinan pankkilaissa nimenomaisesti kielletään Kiinan viranomaisia harjoittamasta minkäänlaista määräysvaltaa liikepankkien päätöksiin. Kiinan viranomaiset viittasivat pankkilain 4 ja 5 §:ään, joissa säädetään, että liikepankkien on tehtävä omat päätöksensä ja toimittava ilman minkään yksikön tai yksityishenkilön puuttumista asiaan. Kiinan viranomaiset korostivat vielä, että pankkilain 41 §:n mukaan mikään yksikkö tai yksityishenkilö ei saa pakottaa liikepankkia myöntämään lainoja tai tarjoamaan vakuutta. Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että lainoja koskevien yleisten sääntöjen 15 § ja päätös nro 40 eivät ole velvoittavia vaan ainoastaan ohjeellisia. Kiinan viranomaiset olivat myös eri mieltä väitteestä, jonka mukaan EXIM-pankki myönsi lainoja alle markkinakorkojen, koska se noudattaa kansainvälisesti hyväksyttyjä standardeja riskinarvioinnissa ja lainojen myöntämisessä ja toimii Kiinan viranomaisista riippumattomasti.

| (247) | Komissio on eri mieltä Kiinan viranomaisten väitteistä. Komissio ei käyttänyt perustana ainoastaan ”omistajuutta ja määräysvaltaa koskevia virallisia aihetodisteita” määritellessään yhteistyössä toimineen valtion omistaman EXIM-pankin julkiseksi elimeksi, vaan se myös osoitti, että Kiinan viranomaiset harjoittivat merkityksellistä määräysvaltaa pankissa seuraavassa esitettävistä syistä. |
| --- | --- |

(247)

Komissio on eri mieltä Kiinan viranomaisten väitteistä. Komissio ei käyttänyt perustana ainoastaan ”omistajuutta ja määräysvaltaa koskevia virallisia aihetodisteita” määritellessään yhteistyössä toimineen valtion omistaman EXIM-pankin julkiseksi elimeksi, vaan se myös osoitti, että Kiinan viranomaiset harjoittivat merkityksellistä määräysvaltaa pankissa seuraavassa esitettävistä syistä.

| (248) | Kuten 238 kappaleessa selitetään, komissio katsoi, että Kiinan pankkilaki ja päätös nro 40 ovat luonteeltaan velvoittavia. Myöskään tämän tutkimuksen (samoin kuin samaa tukiohjelmaa koskevan aiemman tutkimuksen (56)) havainnot eivät tukeneet väitettä, jonka mukaan pankit eivät ota valtion politiikkaa ja suunnitelmia huomioon tehdessään luotonantopäätöksiä. Komissio esimerkiksi totesi, että vientiä harjoittavat tuottajat saivat etua etuuskohtelun mukaisesta luotonannosta markkinakorkoja alemmilla koroilla. Yksi vientiä harjoittava tuottaja sai etua etuuskohtelun mukaisesta luotonannosta China Development Bank Fundista, joka on politiikkasuuntautunut investointiorganisaatio ja tukee pääasiassa hankkeita valtion tunnustamilla keskeisillä aloilla (ks. 285 kappale). |
| --- | --- |

(248)

Kuten 238 kappaleessa selitetään, komissio katsoi, että Kiinan pankkilaki ja päätös nro 40 ovat luonteeltaan velvoittavia. Myöskään tämän tutkimuksen (samoin kuin samaa tukiohjelmaa koskevan aiemman tutkimuksen (56)) havainnot eivät tukeneet väitettä, jonka mukaan pankit eivät ota valtion politiikkaa ja suunnitelmia huomioon tehdessään luotonantopäätöksiä. Komissio esimerkiksi totesi, että vientiä harjoittavat tuottajat saivat etua etuuskohtelun mukaisesta luotonannosta markkinakorkoja alemmilla koroilla. Yksi vientiä harjoittava tuottaja sai etua etuuskohtelun mukaisesta luotonannosta China Development Bank Fundista, joka on politiikkasuuntautunut investointiorganisaatio ja tukee pääasiassa hankkeita valtion tunnustamilla keskeisillä aloilla (ks. 285 kappale).

56

| (249) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että lainoja koskevien yleisten sääntöjen 15 §:ää sovelletaan käytännössä ja että pankkilain 4, 5 ja 41 §:ää sovelletaan, ellei pankkilain 34 §:stä muuta johdu, eli jos valtio vahvistaa julkisen politiikan, pankit panevat sen täytäntöön ja noudattavat valtion ohjeita. Pankkilain 4 ja 5 § ovat osa lukua I, jossa esitetään yleiset määräykset, mutta 34 § on osa lukua IV, jossa vahvistetaan lainoja koskevat perussäännöt. Pankkilain 34 §:n sanamuoto ”liikepankkien on toteutettava antolainaustoimintaansa kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen tarpeiden pohjalta ja valtion teollisuuspolitiikan suuntaviivojen mukaisesti” osoittaa, että määräys ei ole luonteeltaan ohjeellinen vaan pikemminkin velvoittava, ja siinä ohjeistetaan selvästi pankkeja ottamaan huomioon valtion teollisuuspolitiikka lainatoiminnassaan. Komissio huomautti myös, että valtioneuvoston päätöksessä nro 40 ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia tarjoamaan luottotukea vain kannustetuille hankkeille ja luvataan panna täytäntöön muuta kannustettuja hankkeita koskevaa etuuskohtelun mukaista politiikkaa. Vaikka kyseisen päätöksen 17 §:ssä pankkeja kehotetaankin noudattamaan luotonantoperiaatteita, komissio ei pystynyt tutkimuksessa vahvistamaan, että näin tapahtuu käytännössä. Päinvastoin, vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin lainoja niiden taloudellisesta tilanteesta ja luottokelpoisuudesta riippumatta. |
| --- | --- |

(249)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että lainoja koskevien yleisten sääntöjen 15 §:ää sovelletaan käytännössä ja että pankkilain 4, 5 ja 41 §:ää sovelletaan, ellei pankkilain 34 §:stä muuta johdu, eli jos valtio vahvistaa julkisen politiikan, pankit panevat sen täytäntöön ja noudattavat valtion ohjeita. Pankkilain 4 ja 5 § ovat osa lukua I, jossa esitetään yleiset määräykset, mutta 34 § on osa lukua IV, jossa vahvistetaan lainoja koskevat perussäännöt. Pankkilain 34 §:n sanamuoto ”liikepankkien on toteutettava antolainaustoimintaansa kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen tarpeiden pohjalta ja valtion teollisuuspolitiikan suuntaviivojen mukaisesti” osoittaa, että määräys ei ole luonteeltaan ohjeellinen vaan pikemminkin velvoittava, ja siinä ohjeistetaan selvästi pankkeja ottamaan huomioon valtion teollisuuspolitiikka lainatoiminnassaan. Komissio huomautti myös, että valtioneuvoston päätöksessä nro 40 ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia tarjoamaan luottotukea vain kannustetuille hankkeille ja luvataan panna täytäntöön muuta kannustettuja hankkeita koskevaa etuuskohtelun mukaista politiikkaa. Vaikka kyseisen päätöksen 17 §:ssä pankkeja kehotetaankin noudattamaan luotonantoperiaatteita, komissio ei pystynyt tutkimuksessa vahvistamaan, että näin tapahtuu käytännössä. Päinvastoin, vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin lainoja niiden taloudellisesta tilanteesta ja luottokelpoisuudesta riippumatta.

| (250) | Erityisesti EXIM-pankin osalta on kiistatonta, että kyseessä on valtion politiikkaa harjoittava pankki, jonka se itsekin myöntää. Kuten EXIM-pankin verkkosivustolla (57) selitetään, se on valtion rahoittama ja omistama poliittinen pankki, joka on suoraan valtioneuvoston alaisuudessa ja joka on omistautunut tukemaan muun muassa Kiinan ulkomaankauppaa ja toteuttamaan globalisaatioon tähtäävää strategiaa. |
| --- | --- |

(250)

Erityisesti EXIM-pankin osalta on kiistatonta, että kyseessä on valtion politiikkaa harjoittava pankki, jonka se itsekin myöntää. Kuten EXIM-pankin verkkosivustolla (57) selitetään, se on valtion rahoittama ja omistama poliittinen pankki, joka on suoraan valtioneuvoston alaisuudessa ja joka on omistautunut tukemaan muun muassa Kiinan ulkomaankauppaa ja toteuttamaan globalisaatioon tähtäävää strategiaa.

57

| (251) | Tämän perusteella komissio päätteli, että Kiinan viranomaiset ovat luoneet kannustettaville tuotannonaloille luotonantoa koskevan sääntelykehyksen, jota Kiinan viranomaisten nimittämien ja sille vastuussa olevien pankin johtajien ja valvojien on noudatettava. Sääntelykehyksessä ei jätetä pankin johtajille ja valvojille minkäänlaista harkintavaltaa kehyksen noudattamisen suhteen eikä otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien suhteen, minkä vuoksi pankin johto on riippuvainen viranomaisista. Näin ollen Kiinan viranomaiset hyödynsivät sääntelykehystä ja harjoittivat merkityksellistä määräysvaltaa kyseisessä yhteistyössä toimineessa valtion omistamassa pankissa, kun se myönsi lainoja valokaapelien tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(251)

Tämän perusteella komissio päätteli, että Kiinan viranomaiset ovat luoneet kannustettaville tuotannonaloille luotonantoa koskevan sääntelykehyksen, jota Kiinan viranomaisten nimittämien ja sille vastuussa olevien pankin johtajien ja valvojien on noudatettava. Sääntelykehyksessä ei jätetä pankin johtajille ja valvojille minkäänlaista harkintavaltaa kehyksen noudattamisen suhteen eikä otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien suhteen, minkä vuoksi pankin johto on riippuvainen viranomaisista. Näin ollen Kiinan viranomaiset hyödynsivät sääntelykehystä ja harjoittivat merkityksellistä määräysvaltaa kyseisessä yhteistyössä toimineessa valtion omistamassa pankissa, kun se myönsi lainoja valokaapelien tuotannonalalle.

| (252) | Kuten 241 kappaleessa selitetään, komissio hankki näyttöä merkityksellisestä määräysvallasta tutkimalla tosiasiallisesti myönnettyjä lainoja. Yhteistyössä toiminut valtion omistama pankki kuitenkin kieltäytyi toimittamasta tarvittavia tietoja, muun muassa otokseen valittujen yritysten luottoriskiarvioinnista. Koska tällaisista luottoriskiarvioinneista ei ollut konkreettista näyttöä, komissio tarkasteli kannustettaville tuotannonaloille, kuten valokaapelien tuotannonalalle, annettaviin luottoihin sovellettavaa yleistä oikeudellista ympäristöä yhdessä yhteistyössä toimineen valtion omistaman pankin käyttäytymisen kanssa ja vahvisti, että pankki ei toiminut perusteellisten markkinapohjaisten luottoriskiarviointien perusteella. Lisäksi otokseen valituille kahdelle yritysten ryhmälle myönnettiin lainoja koroilla, jotka olivat lähellä tai alittivat Kiinan keskuspankin riskittömät viitekorot ja primekorot, niiden taloudellisesta ja luottoriskitilanteesta riippumatta, kuten 244 kappaleessa selitetään. Kun otetaan huomioon otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien riskiprofiili (ks. 3.5.3.3 jakso) ja se, että komission tekemän riskianalyysin mukaan vientiä harjoittavien tuottajien luottoluokituksen olisi pitänyt olla BB ja niiden korkoprosenttien siten huomattavasti suuremmat kuin riskitön prosentti, komissio päätteli, että kyseiset lainat myönnettiin alle markkinakorkojen. |
| --- | --- |

(252)

Kuten 241 kappaleessa selitetään, komissio hankki näyttöä merkityksellisestä määräysvallasta tutkimalla tosiasiallisesti myönnettyjä lainoja. Yhteistyössä toiminut valtion omistama pankki kuitenkin kieltäytyi toimittamasta tarvittavia tietoja, muun muassa otokseen valittujen yritysten luottoriskiarvioinnista. Koska tällaisista luottoriskiarvioinneista ei ollut konkreettista näyttöä, komissio tarkasteli kannustettaville tuotannonaloille, kuten valokaapelien tuotannonalalle, annettaviin luottoihin sovellettavaa yleistä oikeudellista ympäristöä yhdessä yhteistyössä toimineen valtion omistaman pankin käyttäytymisen kanssa ja vahvisti, että pankki ei toiminut perusteellisten markkinapohjaisten luottoriskiarviointien perusteella. Lisäksi otokseen valituille kahdelle yritysten ryhmälle myönnettiin lainoja koroilla, jotka olivat lähellä tai alittivat Kiinan keskuspankin riskittömät viitekorot ja primekorot, niiden taloudellisesta ja luottoriskitilanteesta riippumatta, kuten 244 kappaleessa selitetään. Kun otetaan huomioon otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien riskiprofiili (ks. 3.5.3.3 jakso) ja se, että komission tekemän riskianalyysin mukaan vientiä harjoittavien tuottajien luottoluokituksen olisi pitänyt olla BB ja niiden korkoprosenttien siten huomattavasti suuremmat kuin riskitön prosentti, komissio päätteli, että kyseiset lainat myönnettiin alle markkinakorkojen.

| (253) | Sen vuoksi komissio päätteli, että Kiinan viranomaisilla oli merkittävä määräysvalta yhteistyössä toimineessa valtion omistamassa pankissa sen luotonantokäytäntöjen ja riskinarvioinnin suhteen valokaapelien tuotannonalan osalta. |
| --- | --- |

(253)

Sen vuoksi komissio päätteli, että Kiinan viranomaisilla oli merkittävä määräysvalta yhteistyössä toimineessa valtion omistamassa pankissa sen luotonantokäytäntöjen ja riskinarvioinnin suhteen valokaapelien tuotannonalan osalta.

c)   Valtion omistamia pankkeja koskevat päätelmät

| (254) | Komissio vahvisti, että osittain yhteistyössä toiminut valtion omistama pankki panee täytäntöön edellä esitettyä lainsäädäntökehystä suorittaessaan viranomaistehtäviä valokaapelien tuotannonalan osalta. Näin ollen se toimii julkisena elimenä perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(254)

Komissio vahvisti, että osittain yhteistyössä toiminut valtion omistama pankki panee täytäntöön edellä esitettyä lainsäädäntökehystä suorittaessaan viranomaistehtäviä valokaapelien tuotannonalan osalta. Näin ollen se toimii julkisena elimenä perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti.

2)   
  Yhteistyöstä kieltäytyneet valtion omistamat rahoituslaitokset

Yhteistyöstä kieltäytyneet valtion omistamat rahoituslaitokset

| (255) | Kuten 218 kappaleessa todetaan, yksikään muista otokseen valituille yrityksille lainoja myöntäneistä valtion omistamista rahoituslaitoksista ei vastannut erityiseen kyselylomakkeeseen. Kiinan viranomaiset toimittivat vain joitakin tietoja useiden pankkien omistajuudesta mutteivät niiden hallintorakenteesta, riskinarvioinnista tai valokaapelien tuotannonalalle myönnettyihin lainoihin liittyvistä esimerkeistä. |
| --- | --- |

(255)

Kuten 218 kappaleessa todetaan, yksikään muista otokseen valituille yrityksille lainoja myöntäneistä valtion omistamista rahoituslaitoksista ei vastannut erityiseen kyselylomakkeeseen. Kiinan viranomaiset toimittivat vain joitakin tietoja useiden pankkien omistajuudesta mutteivät niiden hallintorakenteesta, riskinarvioinnista tai valokaapelien tuotannonalalle myönnettyihin lainoihin liittyvistä esimerkeistä.

| (256) | Sen vuoksi komissio päätti 3.2.1 jaksossa esitettyjen päätelmien mukaisesti käyttää käytettävissä olevia tietoja sen määrittämiseksi, voidaanko kyseisten valtion omistamien rahoituslaitosten katsoa olevan julkisia elimiä. |
| --- | --- |

(256)

Sen vuoksi komissio päätti 3.2.1 jaksossa esitettyjen päätelmien mukaisesti käyttää käytettävissä olevia tietoja sen määrittämiseksi, voidaanko kyseisten valtion omistamien rahoituslaitosten katsoa olevan julkisia elimiä.

| (257) | Kiinan viranomaiset toimittivat tietoja, joiden mukaan seuraavat pankit, jotka olivat myöntäneet lainoja otokseen valituille vientiä harjoittavien tuottajien ryhmille tässä tutkimuksessa, olivat osittain tai kokonaan joko valtion tai valtion oikeushenkilöiden omistuksessa: Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank China Development Bank, China Construction Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrial Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank ja Zheshang Bank. |
| --- | --- |

(257)

Kiinan viranomaiset toimittivat tietoja, joiden mukaan seuraavat pankit, jotka olivat myöntäneet lainoja otokseen valituille vientiä harjoittavien tuottajien ryhmille tässä tutkimuksessa, olivat osittain tai kokonaan joko valtion tai valtion oikeushenkilöiden omistuksessa: Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank China Development Bank, China Construction Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrial Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank ja Zheshang Bank.

| (258) | Julkisesti saatavilla olevien tietojen (kuten verkkosivustojen, vuosikertomusten ja pankkihakemiston sekä internetin) avulla komissio selvitti, että seuraavat rahoituslaitokset, jotka olivat myöntäneet lainoja otokseen valituille kahdelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, olivat kokonaan tai osittain joko valtion tai valtion oikeushenkilöiden omistuksessa:






  Nimi | Omistuspohjaa koskevat tiedot |
| --- | --- | --- |
| Bank of Beijing | Osakkeista vähintään 21 % paikallis- ja keskushallinnon ja valtionyhtiöiden hallussa |
| Sinomach Finance Ltd. | Kuuluu China National Machinery Industry Corporation Ltd:iin (Sinomach), joka on valtion omistama yritys |

(258)

Julkisesti saatavilla olevien tietojen (kuten verkkosivustojen, vuosikertomusten ja pankkihakemiston sekä internetin) avulla komissio selvitti, että seuraavat rahoituslaitokset, jotka olivat myöntäneet lainoja otokseen valituille kahdelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, olivat kokonaan tai osittain joko valtion tai valtion oikeushenkilöiden omistuksessa:

Nimi

Omistuspohjaa koskevat tiedot

Bank of Beijing

Osakkeista vähintään 21 % paikallis- ja keskushallinnon ja valtionyhtiöiden hallussa

Sinomach Finance Ltd.

Kuuluu China National Machinery Industry Corporation Ltd:iin (Sinomach), joka on valtion omistama yritys

| (259) | Koska rahoituslaitokset eivät esittäneet eriäviä tietoja, komissio vahvisti Kiinan viranomaisten omistajuuden ja määräysvallan virallisilla aihetodisteilla samoilla perusteilla kuin edellä 1 kohdassa. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että Kiinan viranomaiset nimittävät yhteistyöstä kieltäytyneiden valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat ja valvojat, jotka ovat vastuussa Kiinan viranomaisille samalla tavalla kuin yhteistyössä toimineessa valtion omistamassa pankissa. |
| --- | --- |

(259)

Koska rahoituslaitokset eivät esittäneet eriäviä tietoja, komissio vahvisti Kiinan viranomaisten omistajuuden ja määräysvallan virallisilla aihetodisteilla samoilla perusteilla kuin edellä 1 kohdassa. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että Kiinan viranomaiset nimittävät yhteistyöstä kieltäytyneiden valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat ja valvojat, jotka ovat vastuussa Kiinan viranomaisille samalla tavalla kuin yhteistyössä toimineessa valtion omistamassa pankissa.

| (260) | Komissio katsoi merkityksellisen määräysvallan harjoittamisen osalta, että yhteistyössä toiminutta valtion omistamaa rahoituslaitosta koskevia havaintoja voitiin pitää edustavina myös yhteistyöstä kieltäytyneiden valtion omistamien rahoituslaitosten osalta. Edellä 1 kohdassa tarkasteltu sääntelykehys koskee myös niitä täysin samalla tavalla. Koska eriävää näyttöä ei esitetty, käytettävissä olevien tietojen (58) perusteella voidaan katsoa, että konkreettisen näytön puute luottokelpoisuusarvioinnista pätee niihin samalla tavalla kuin yhteistyössä toimineeseen valtion omistamaan pankkiin. |
| --- | --- |

(260)

Komissio katsoi merkityksellisen määräysvallan harjoittamisen osalta, että yhteistyössä toiminutta valtion omistamaa rahoituslaitosta koskevia havaintoja voitiin pitää edustavina myös yhteistyöstä kieltäytyneiden valtion omistamien rahoituslaitosten osalta. Edellä 1 kohdassa tarkasteltu sääntelykehys koskee myös niitä täysin samalla tavalla. Koska eriävää näyttöä ei esitetty, käytettävissä olevien tietojen (58) perusteella voidaan katsoa, että konkreettisen näytön puute luottokelpoisuusarvioinnista pätee niihin samalla tavalla kuin yhteistyössä toimineeseen valtion omistamaan pankkiin.

58

| (261) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komission väitteet, joissa pääteltiin, että myös kaikki muut valtion omistamat rahoituslaitokset kuin EXIM-pankki olivat julkisia elimiä, olivat riittämättömiä. Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio tukeutui aiempiin tukien vastaisiin tutkimuksiin ja omiin päätelmiinsä yhteisyössä toimineiden valtion omistamien rahoituslaitosten osalta eikä tehnyt tapauskohtaista analyysiä, jossa olisi otettu erityisesti huomioon kunkin tapauksen erityisolosuhteet ja kukin yhteistyöstä kieltäytynyt rahoituslaitos. Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että komissio ei toimittanut riittävästi näyttöä osoittaakseen merkityksellisen määräysvallan käyttämisen valtion omistamissa rahoituslaitoksissa, koska vaikuttaa siltä, että niiden johtajat ja valvojat ovat Kiinan viranomaisten nimittämiä. |
| --- | --- |

(261)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komission väitteet, joissa pääteltiin, että myös kaikki muut valtion omistamat rahoituslaitokset kuin EXIM-pankki olivat julkisia elimiä, olivat riittämättömiä. Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio tukeutui aiempiin tukien vastaisiin tutkimuksiin ja omiin päätelmiinsä yhteisyössä toimineiden valtion omistamien rahoituslaitosten osalta eikä tehnyt tapauskohtaista analyysiä, jossa olisi otettu erityisesti huomioon kunkin tapauksen erityisolosuhteet ja kukin yhteistyöstä kieltäytynyt rahoituslaitos. Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että komissio ei toimittanut riittävästi näyttöä osoittaakseen merkityksellisen määräysvallan käyttämisen valtion omistamissa rahoituslaitoksissa, koska vaikuttaa siltä, että niiden johtajat ja valvojat ovat Kiinan viranomaisten nimittämiä.

| (262) | Komissio muistutti, että koska muut valtion omistamat pankit eivät toimineet yhteistyössä, komission oli käytettävä käytettävissä olevia tietoja. Komissio päätteli, että aiemmista tutkimuksista saadut tiedot yhdistettynä määräysvaltaa koskeviin aihetodisteisiin sekä tutkimuksen havaintoihin EXIM-pankista ja pankkien käyttäytymisestä vientiä harjoittavia tuottajia kohtaan olivat parhaat käytettävissä olevat tiedot tässä tapauksessa. Kiinan viranomaiset eivät myöskään esittäneet mitään näyttöä tai väitteitä kumotakseen komission päätelmät, joiden mukaan muut valtion omistamat pankit, jotka myönsivät lainoja otokseen valituille yrityksille, ovat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja julkisia elimiä. Näin ollen komissio pysyi kannassaan. |
| --- | --- |

(262)

Komissio muistutti, että koska muut valtion omistamat pankit eivät toimineet yhteistyössä, komission oli käytettävä käytettävissä olevia tietoja. Komissio päätteli, että aiemmista tutkimuksista saadut tiedot yhdistettynä määräysvaltaa koskeviin aihetodisteisiin sekä tutkimuksen havaintoihin EXIM-pankista ja pankkien käyttäytymisestä vientiä harjoittavia tuottajia kohtaan olivat parhaat käytettävissä olevat tiedot tässä tapauksessa. Kiinan viranomaiset eivät myöskään esittäneet mitään näyttöä tai väitteitä kumotakseen komission päätelmät, joiden mukaan muut valtion omistamat pankit, jotka myönsivät lainoja otokseen valituille yrityksille, ovat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja julkisia elimiä. Näin ollen komissio pysyi kannassaan.

3)   
  Valtion omistamia rahoituslaitoksia koskeva päätelmä

Valtion omistamia rahoituslaitoksia koskeva päätelmä

| (263) | Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti, että kaikki valtion omistamat kiinalaiset rahoituslaitokset, jotka olivat myöntäneet rahoitusta otokseen valituille kahdelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, olivat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja julkisia elimiä. |
| --- | --- |

(263)

Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti, että kaikki valtion omistamat kiinalaiset rahoituslaitokset, jotka olivat myöntäneet rahoitusta otokseen valituille kahdelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, olivat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja julkisia elimiä.

| (264) | Vaikka valtion omistamia rahoituslaitoksia ei pidettäisikään julkisina eliminä, komissio vahvisti samojen tietojen perusteella, että Kiinan viranomaiset valtuuttivat tai määräsivät ne huolehtimaan tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvista tehtävistä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla (ks. 3.5.1.2 jakso). Näin ollen niiden toiminnan katsottaisiin joka tapauksessa johtuvan Kiinan viranomaisista. |
| --- | --- |

(264)

Vaikka valtion omistamia rahoituslaitoksia ei pidettäisikään julkisina eliminä, komissio vahvisti samojen tietojen perusteella, että Kiinan viranomaiset valtuuttivat tai määräsivät ne huolehtimaan tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvista tehtävistä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla (ks. 3.5.1.2 jakso). Näin ollen niiden toiminnan katsottaisiin joka tapauksessa johtuvan Kiinan viranomaisista.

3.5.1.2   Valtion valtuuttamat tai määräämät yksityiset rahoituslaitokset

| (265) | Seuraavien rahoituslaitosten katsottiin olevan yksityisomistuksessa aiemmissa tukien vastaisissa tutkimuksissa (59) vahvistettujen ja julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (China), MUFG Bank, Bohai international Trust Co., Ltd. ja Hubei Rural Credit Cooperative. Komissio tutki, olivatko Kiinan viranomaiset valtuuttaneet tai määränneet kyseiset rahoituslaitokset antamaan tukia valokaapelien tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(265)

Seuraavien rahoituslaitosten katsottiin olevan yksityisomistuksessa aiemmissa tukien vastaisissa tutkimuksissa (59) vahvistettujen ja julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (China), MUFG Bank, Bohai international Trust Co., Ltd. ja Hubei Rural Credit Cooperative. Komissio tutki, olivatko Kiinan viranomaiset valtuuttaneet tai määränneet kyseiset rahoituslaitokset antamaan tukia valokaapelien tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

59

| (266) | WTO:n valituselimen mukaan ”valtuuttamista” tapahtuu, kun viranomaiset antavat vastuun yksityiselle elimelle, ja ”määrääminen” viittaa tilanteeseen, jossa viranomaiset harjoittavat auktoriteettiaan yksityiseen elimeen nähden (60). Molemmissa tapauksissa viranomaiset käyttävät yksityistä elintä sijaisena taloudellisen tuen myöntämiseksi, ja useimmissa tapauksissa yksityisen elimen valtuuttamiseen tai ohjaamiseen voidaan odottaa liittyvän jonkinlaista uhkailua tai johdattelua (61). Samalla 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa jäseniä kielletään ottamasta käyttöön tasoitustoimenpiteitä pelkästään siksi, että ”viranomaiset käyttävät yleistä säädösvaltaansa” (62) tai ”tiettyjen olosuhteiden vuoksi ja kyseisten markkinoiden toimijoiden tekemien vapaiden valintojen vuoksi viranomaisten toimenpiteet joko synnyttävät tai eivät synnytä tiettyä tulosta” (63). Valtuuttamisessa tai määräämisessä on kyse ”viranomaisten aktiivisemmista toimista eikä vain kannustamisesta” (64). |
| --- | --- |

(266)

WTO:n valituselimen mukaan ”valtuuttamista” tapahtuu, kun viranomaiset antavat vastuun yksityiselle elimelle, ja ”määrääminen” viittaa tilanteeseen, jossa viranomaiset harjoittavat auktoriteettiaan yksityiseen elimeen nähden (60). Molemmissa tapauksissa viranomaiset käyttävät yksityistä elintä sijaisena taloudellisen tuen myöntämiseksi, ja useimmissa tapauksissa yksityisen elimen valtuuttamiseen tai ohjaamiseen voidaan odottaa liittyvän jonkinlaista uhkailua tai johdattelua (61). Samalla 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa jäseniä kielletään ottamasta käyttöön tasoitustoimenpiteitä pelkästään siksi, että ”viranomaiset käyttävät yleistä säädösvaltaansa” (62) tai ”tiettyjen olosuhteiden vuoksi ja kyseisten markkinoiden toimijoiden tekemien vapaiden valintojen vuoksi viranomaisten toimenpiteet joko synnyttävät tai eivät synnytä tiettyä tulosta” (63). Valtuuttamisessa tai määräämisessä on kyse ”viranomaisten aktiivisemmista toimista eikä vain kannustamisesta” (64).

60

61

62

63

64

| (267) | Komissio totesi, että 232–238 kappaleessa tarkoitettua tuotannonalaa koskevaa sääntelykehystä sovelletaan kaikkiin kiinalaisiin rahoituslaitoksiin, myös yksityisomistuksessa oleviin. Näin ollen esimerkiksi pankkilakia ja CBIRC:n eri määräyksiä sovelletaan kaikkiin kiinalaisrahoitteisiin ja ulkomaisrahoitteisiin pankkeihin, jotka toimivat CBIRC:n alaisuudessa. |
| --- | --- |

(267)

Komissio totesi, että 232–238 kappaleessa tarkoitettua tuotannonalaa koskevaa sääntelykehystä sovelletaan kaikkiin kiinalaisiin rahoituslaitoksiin, myös yksityisomistuksessa oleviin. Näin ollen esimerkiksi pankkilakia ja CBIRC:n eri määräyksiä sovelletaan kaikkiin kiinalaisrahoitteisiin ja ulkomaisrahoitteisiin pankkeihin, jotka toimivat CBIRC:n alaisuudessa.

| (268) | Lisäksi yksityisten rahoituslaitosten kanssa tehtyjen lainasopimusten suurimmassa osassa oli samanlaisia ehtoja kuin valtion omistamien pankkien kanssa tehdyissä sopimuksissa ja yksityisten rahoituslaitosten tarjoamat lainan korot olivat samanlaiset valtion omistuksessa olevien rahoituslaitosten tarjoamien korkojen kanssa. |
| --- | --- |

(268)

Lisäksi yksityisten rahoituslaitosten kanssa tehtyjen lainasopimusten suurimmassa osassa oli samanlaisia ehtoja kuin valtion omistamien pankkien kanssa tehdyissä sopimuksissa ja yksityisten rahoituslaitosten tarjoamat lainan korot olivat samanlaiset valtion omistuksessa olevien rahoituslaitosten tarjoamien korkojen kanssa.

| (269) | Koska yksityisiltä rahoituslaitoksilta ei saatu eriäviä tietoja, komissio päätteli, että siltä osin kuin on kyse valokaapelien tuotannonalasta, valtio on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla valtuuttanut tai määrännyt kaikki Kiinassa CBIRC:n valvonnassa toimivat rahoituslaitokset (myös yksityiset) noudattamaan viranomaisten politiikkaa ja myöntämään lainoja valokaapelien tuotannonalalle etuuskohtelun mukaisilla korkoprosenteilla (65). |
| --- | --- |

(269)

Koska yksityisiltä rahoituslaitoksilta ei saatu eriäviä tietoja, komissio päätteli, että siltä osin kuin on kyse valokaapelien tuotannonalasta, valtio on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla valtuuttanut tai määrännyt kaikki Kiinassa CBIRC:n valvonnassa toimivat rahoituslaitokset (myös yksityiset) noudattamaan viranomaisten politiikkaa ja myöntämään lainoja valokaapelien tuotannonalalle etuuskohtelun mukaisilla korkoprosenteilla (65).

65

| (270) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei pystynyt osoittamaan, että Kiinan viranomaiset olisivat valtuuttaneet tai määränneet toimintaa, eikä etenkään yhteyttä viranomaisten ja kaikkien rahoituslaitosten tietyn käyttäytymisen välillä. Kiinan viranomaiset väittivät, että yleisten sääntelyvaltuuksien käyttäminen ohjauksen tai kannustuksen kautta ei riitä osoittamaan valtuuttamista tai määräämistä; asiaan on liityttävä jonkinlaista uhkailua tai johdattelua. Kiinan viranomaisten mukaan pankkilaissa nimenomaisesti kielletään Kiinan viranomaisten puuttuminen toimintaan, ja lainoja koskevat yleiset säännöt ja päätös nro 40 ovat ainoastaan suuntaa-antavia eivätkä velvoittavia tai oikeudellisesti sitovia. Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei täyttänyt velvollisuuttaan tehdä tällainen analyysi kustakin yksiköstä. |
| --- | --- |

(270)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei pystynyt osoittamaan, että Kiinan viranomaiset olisivat valtuuttaneet tai määränneet toimintaa, eikä etenkään yhteyttä viranomaisten ja kaikkien rahoituslaitosten tietyn käyttäytymisen välillä. Kiinan viranomaiset väittivät, että yleisten sääntelyvaltuuksien käyttäminen ohjauksen tai kannustuksen kautta ei riitä osoittamaan valtuuttamista tai määräämistä; asiaan on liityttävä jonkinlaista uhkailua tai johdattelua. Kiinan viranomaisten mukaan pankkilaissa nimenomaisesti kielletään Kiinan viranomaisten puuttuminen toimintaan, ja lainoja koskevat yleiset säännöt ja päätös nro 40 ovat ainoastaan suuntaa-antavia eivätkä velvoittavia tai oikeudellisesti sitovia. Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei täyttänyt velvollisuuttaan tehdä tällainen analyysi kustakin yksiköstä.

| (271) | Komissio on tästä eri mieltä. Koska kaikkiin pankkeihin Kiinassa sovellettava sääntelykehys (ks. 232–239 kappale) on oikeudellisesti sitova, kuten 248 ja 249 kappaleessa vahvistetaan, kyseessä ei ole pelkästään valtion kannustus tai ohjaus. Komissio vahvisti jo 239 kappaleessa, että päätöksellä nro 40 ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia antamaan luottotukea vain kannustettaville hankkeille, vaikkakin saman päätöksen 17 §:ssä pyydetään pankkeja myös noudattamaan luotonantoperiaatteita. Lisäksi komissio vahvisti 251 kappaleessa, että Kiinan viranomaiset tukeutuivat tähän sääntelykehykseen voidakseen harjoittaa merkityksellistä määräysvaltaa rahoituslaitoksiin siten, että niillä ei ollut harkintavaltaa sääntelykehyksen täytäntöönpanon suhteen. Sen vuoksi Kiinan viranomaisten ja yksityisten pankkien käyttäytymisen välillä on selvä yhteys, joka osoittaa, että Kiinan viranomaiset valtuuttivat tai määräsivät toimintaa. |
| --- | --- |

(271)

Komissio on tästä eri mieltä. Koska kaikkiin pankkeihin Kiinassa sovellettava sääntelykehys (ks. 232–239 kappale) on oikeudellisesti sitova, kuten 248 ja 249 kappaleessa vahvistetaan, kyseessä ei ole pelkästään valtion kannustus tai ohjaus. Komissio vahvisti jo 239 kappaleessa, että päätöksellä nro 40 ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia antamaan luottotukea vain kannustettaville hankkeille, vaikkakin saman päätöksen 17 §:ssä pyydetään pankkeja myös noudattamaan luotonantoperiaatteita. Lisäksi komissio vahvisti 251 kappaleessa, että Kiinan viranomaiset tukeutuivat tähän sääntelykehykseen voidakseen harjoittaa merkityksellistä määräysvaltaa rahoituslaitoksiin siten, että niillä ei ollut harkintavaltaa sääntelykehyksen täytäntöönpanon suhteen. Sen vuoksi Kiinan viranomaisten ja yksityisten pankkien käyttäytymisen välillä on selvä yhteys, joka osoittaa, että Kiinan viranomaiset valtuuttivat tai määräsivät toimintaa.

| (272) | Komissio muistutti myös, että koska yksityisomistuksessa olevat pankit eivät toimineet yhteistyössä, komission oli käytettävä käytettävissä olevia tietoja. Koska vain yksi valtion omistama pankki toimi osittain yhteistyössä, komissio käytti tältä pankilta, jonka osoitettiin olevan julkinen elin, saatuja tietoja ja vertasi niitä yhteistyöstä kieltäytyneiden yksityisten pankkien tarjoamiin lainaehtoihin. Otokseen valittujen yritysten etätarkastuksessa ei myöskään tullut esiin mitään merkittäviä eroja yksityisten rahoituslaitosten ja valtion omistuksessa olevien rahoituslaitosten lainaehtojen tai korkoprosenttien välillä. Se, että koroissa oli päällekkäisyyttä, osoittaa, että myös yksityiset pankit myönsivät lainoja alle markkinaehtojen edellä esitetyn sääntelykehyksen mukaisesti. Sen vuoksi Kiinan viranomaisten väite, jonka mukaan komissio ei täyttänyt velvollisuuttaan tehdä tällainen analyysi kustakin yksiköstä, on perusteeton. |
| --- | --- |

(272)

Komissio muistutti myös, että koska yksityisomistuksessa olevat pankit eivät toimineet yhteistyössä, komission oli käytettävä käytettävissä olevia tietoja. Koska vain yksi valtion omistama pankki toimi osittain yhteistyössä, komissio käytti tältä pankilta, jonka osoitettiin olevan julkinen elin, saatuja tietoja ja vertasi niitä yhteistyöstä kieltäytyneiden yksityisten pankkien tarjoamiin lainaehtoihin. Otokseen valittujen yritysten etätarkastuksessa ei myöskään tullut esiin mitään merkittäviä eroja yksityisten rahoituslaitosten ja valtion omistuksessa olevien rahoituslaitosten lainaehtojen tai korkoprosenttien välillä. Se, että koroissa oli päällekkäisyyttä, osoittaa, että myös yksityiset pankit myönsivät lainoja alle markkinaehtojen edellä esitetyn sääntelykehyksen mukaisesti. Sen vuoksi Kiinan viranomaisten väite, jonka mukaan komissio ei täyttänyt velvollisuuttaan tehdä tällainen analyysi kustakin yksiköstä, on perusteeton.

| (273) | Näin ollen komissio päätteli, että siltä osin kuin on kyse valokaapelien tuotannonalasta, valtio on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla valtuuttanut tai määrännyt kaikki Kiinassa toimivat rahoituslaitokset (myös yksityiset) noudattamaan viranomaisten politiikkaa ja myöntämään lainoja valokaapelien tuotannonalalle etuuskohtelun mukaisilla korkoprosenteilla. |
| --- | --- |

(273)

Näin ollen komissio päätteli, että siltä osin kuin on kyse valokaapelien tuotannonalasta, valtio on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla valtuuttanut tai määrännyt kaikki Kiinassa toimivat rahoituslaitokset (myös yksityiset) noudattamaan viranomaisten politiikkaa ja myöntämään lainoja valokaapelien tuotannonalalle etuuskohtelun mukaisilla korkoprosenteilla.

3.5.2   Luottoluokitukset

Luottoluokitukset

| (274) | Komissio määritti jo aiemmissa tukien vastaisissa tutkimuksissa, että kiinalaisille yrityksille annetut kotimaiset luottoluokitukset eivät olleet luotettavia; tämä perustui Kansainvälisen valuuttarahaston tutkimukseen (66), joka osoitti kansainvälisten ja kiinalaisten luottoluokitusten eroavaisuudet, sekä otokseen valittuja yrityksiä koskevan tutkimuksen tuloksiin. Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan paikalliset luottoluokittajat ovat luokitelleet 90 prosenttia kiinalaisista velkakirjalainoista luokkaan AA–AAA. Tämä ei vastaa tilannetta muilla markkinoilla, kuten unionin tai Yhdysvaltojen markkinoilla. Esimerkiksi Yhdysvaltojen markkinoilla alle 2 prosenttia yrityksistä saa tällaisen huippuluokituksen. Kiinalaiset luottoluokituslaitokset ovat näin ollen vahvasti painottuneita luokitusasteikon korkeimpaan päähän. Niillä on erittäin laajat luokitusasteikot, ja ne yhdistävät velkakirjalainoja, joilla on merkittävästi erilainen maksukyvyttömyysriski, yhteen laajaan luokkaan (67). Bloombergin ”China bond market insight 2021” -julkaisun (68) mukaan Kiinan velkakirjalainamarkkinoita hallitsee viisi paikallista luottoluokituslaitosta: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance ja Golden credit rating, ja niiden luokituksen mukaan noin 90 prosenttia velkakirjalainoista kuuluu AAA-luokkaan. Monet liikkeeseenlaskijat ovat kuitenkin saaneet S&P:n liikkeeseenlaskijoiden yleisen luokitusasteikon mukaisen alemman luokituksen A ja BBB (69). |
| --- | --- |

(274)

Komissio määritti jo aiemmissa tukien vastaisissa tutkimuksissa, että kiinalaisille yrityksille annetut kotimaiset luottoluokitukset eivät olleet luotettavia; tämä perustui Kansainvälisen valuuttarahaston tutkimukseen (66), joka osoitti kansainvälisten ja kiinalaisten luottoluokitusten eroavaisuudet, sekä otokseen valittuja yrityksiä koskevan tutkimuksen tuloksiin. Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan paikalliset luottoluokittajat ovat luokitelleet 90 prosenttia kiinalaisista velkakirjalainoista luokkaan AA–AAA. Tämä ei vastaa tilannetta muilla markkinoilla, kuten unionin tai Yhdysvaltojen markkinoilla. Esimerkiksi Yhdysvaltojen markkinoilla alle 2 prosenttia yrityksistä saa tällaisen huippuluokituksen. Kiinalaiset luottoluokituslaitokset ovat näin ollen vahvasti painottuneita luokitusasteikon korkeimpaan päähän. Niillä on erittäin laajat luokitusasteikot, ja ne yhdistävät velkakirjalainoja, joilla on merkittävästi erilainen maksukyvyttömyysriski, yhteen laajaan luokkaan (67). Bloombergin ”China bond market insight 2021” -julkaisun (68) mukaan Kiinan velkakirjalainamarkkinoita hallitsee viisi paikallista luottoluokituslaitosta: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance ja Golden credit rating, ja niiden luokituksen mukaan noin 90 prosenttia velkakirjalainoista kuuluu AAA-luokkaan. Monet liikkeeseenlaskijat ovat kuitenkin saaneet S&P:n liikkeeseenlaskijoiden yleisen luokitusasteikon mukaisen alemman luokituksen A ja BBB (69).

66

67

68

69

| (275) | Lisäksi ulkomaiset luokituslaitokset, kuten Standard and Poor’s ja Moody’s, soveltavat tyypillisesti liikkeeseenlaskijan perusluottoluokitukseen korotusta sen perusteella, mikä yrityksen arvioitu strateginen merkitys on Kiinan valtiolle ja mikä on implisiittisen vakuuden arvioitu vahvuus, kun ne arvioivat ulkomailla liikkeeseen laskettuja kiinalaisia velkakirjalainoja (70). |
| --- | --- |

(275)

Lisäksi ulkomaiset luokituslaitokset, kuten Standard and Poor’s ja Moody’s, soveltavat tyypillisesti liikkeeseenlaskijan perusluottoluokitukseen korotusta sen perusteella, mikä yrityksen arvioitu strateginen merkitys on Kiinan valtiolle ja mikä on implisiittisen vakuuden arvioitu vahvuus, kun ne arvioivat ulkomailla liikkeeseen laskettuja kiinalaisia velkakirjalainoja (70).

70

| (276) | Komissio löysi myös muuta tietoa analyysin täydennykseksi. Komissio päätteli, että valtio voi harjoittaa tiettyä vaikutusvaltaa luottoluokitusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(276)

Komissio löysi myös muuta tietoa analyysin täydennykseksi. Komissio päätteli, että valtio voi harjoittaa tiettyä vaikutusvaltaa luottoluokitusmarkkinoilla.

| (277) | Kiinan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tutkimusajanjakson aikana Kiinan markkinoilla toimi 14 luottoluokituslaitosta, joista 12 oli kotimaisia. |
| --- | --- |

(277)

Kiinan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tutkimusajanjakson aikana Kiinan markkinoilla toimi 14 luottoluokituslaitosta, joista 12 oli kotimaisia.

| (278) | Kiinan luottoluokitusmarkkinoille ei ole vapaata pääsyä. Markkinat ovat käytännössä suljetut, sillä Kiinan valtion arvopaperiviranomaisen, jäljempänä ’CSRC’, tai Kiinan keskuspankin on hyväksyttävä luokituslaitokset, ennen kuin ne voivat aloittaa toimintansa (71). Kiinan keskuspankki ilmoitti vuoden 2017 puolivälissä, että ulkomaiset luokituslaitokset saavat tehdä luottoluokituksia osalle kotimaan velkakirjalainamarkkinoita tietyin edellytyksin, mutta tätä ei vielä sovellettu tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjakson aikana Kiinan luottoluokitusmarkkinoilla toimi kaksi ulkomaisessa omistuksessa olevaa laitosta ja kaksi kiinalais-ulkomaalaista yhteisyritystä. Nämä luottoluokituslaitokset noudattavat kuitenkin kiinalaisia luokitusasteikkoja eivätkä näin ollen ole vertailukelpoisia kansainvälisten luokitusten kanssa, kuten 275 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(278)

Kiinan luottoluokitusmarkkinoille ei ole vapaata pääsyä. Markkinat ovat käytännössä suljetut, sillä Kiinan valtion arvopaperiviranomaisen, jäljempänä ’CSRC’, tai Kiinan keskuspankin on hyväksyttävä luokituslaitokset, ennen kuin ne voivat aloittaa toimintansa (71). Kiinan keskuspankki ilmoitti vuoden 2017 puolivälissä, että ulkomaiset luokituslaitokset saavat tehdä luottoluokituksia osalle kotimaan velkakirjalainamarkkinoita tietyin edellytyksin, mutta tätä ei vielä sovellettu tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjakson aikana Kiinan luottoluokitusmarkkinoilla toimi kaksi ulkomaisessa omistuksessa olevaa laitosta ja kaksi kiinalais-ulkomaalaista yhteisyritystä. Nämä luottoluokituslaitokset noudattavat kuitenkin kiinalaisia luokitusasteikkoja eivätkä näin ollen ole vertailukelpoisia kansainvälisten luokitusten kanssa, kuten 275 kappaleessa selitetään.

71

| (279) | Kiinan keskuspankin vuonna 2017 tekemässä tutkimuksessa vahvistetaan komission päätelmät ja todetaan seuraavaa: ”jos ulkomaisten joukkovelkakirjojen investointiluokitus asetetaan vähintään kansainvälisen luokituksen BBB tasolle, kotimaisten joukkovelkakirjojen luokitus voidaan asettaa vähintään AA-tasolle, kun otetaan huomioon keskimääräisen kotimaisen luokituksen ja kansainvälisen luokituksen vähintään 6 pykälän ero” (72). |
| --- | --- |

(279)

Kiinan keskuspankin vuonna 2017 tekemässä tutkimuksessa vahvistetaan komission päätelmät ja todetaan seuraavaa: ”jos ulkomaisten joukkovelkakirjojen investointiluokitus asetetaan vähintään kansainvälisen luokituksen BBB tasolle, kotimaisten joukkovelkakirjojen luokitus voidaan asettaa vähintään AA-tasolle, kun otetaan huomioon keskimääräisen kotimaisen luokituksen ja kansainvälisen luokituksen vähintään 6 pykälän ero” (72).

72

| (280) | Ottaen huomioon 274–279 kappaleessa kuvatun tilanteen komissio päätteli, että Kiinan luottoluokitukset eivät anna luotettavaa arviota perustana olevien varojen luottoriskistä. Näitä luokituksia vääristivät myös poliittiset tavoitteet, joilla kannustetaan keskeisiä strategisia tuotannonaloja, kuten valokaapelien tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(280)

Ottaen huomioon 274–279 kappaleessa kuvatun tilanteen komissio päätteli, että Kiinan luottoluokitukset eivät anna luotettavaa arviota perustana olevien varojen luottoriskistä. Näitä luokituksia vääristivät myös poliittiset tavoitteet, joilla kannustetaan keskeisiä strategisia tuotannonaloja, kuten valokaapelien tuotannonalaa.

3.5.3   Etuuskohtelun mukainen rahoitus: lainat

Etuuskohtelun mukainen rahoitus: lainat

3.5.3.1   Lainatyypit

1)   
  Lyhytaikaiset ja pitkäaikaiset lainat

Lyhytaikaiset ja pitkäaikaiset lainat

| (281) | Komissio vahvisti, että molempiin otokseen valittuihin ryhmiin kuuluvat yritykset käyttivät erilaisia lyhyt- ja pitkäaikaisia lainoja toimintansa rahoittamiseen. Lainoja käytettiin pääasiassa päivittäiseen toimintaan, käyttöpääomatarpeisiin, erityishankkeisiin, investointeihin tai muiden lainojen korvaamiseen. Molemmissa ryhmissä käytettiin myös lyhytaikaisia ja pitkäaikaisia vientiluottoja. |
| --- | --- |

(281)

Komissio vahvisti, että molempiin otokseen valittuihin ryhmiin kuuluvat yritykset käyttivät erilaisia lyhyt- ja pitkäaikaisia lainoja toimintansa rahoittamiseen. Lainoja käytettiin pääasiassa päivittäiseen toimintaan, käyttöpääomatarpeisiin, erityishankkeisiin, investointeihin tai muiden lainojen korvaamiseen. Molemmissa ryhmissä käytettiin myös lyhytaikaisia ja pitkäaikaisia vientiluottoja.

2)   
  Erityisesti muiden lainojen korvaamiseen tarkoitetut lainat

Erityisesti muiden lainojen korvaamiseen tarkoitetut lainat

| (282) | Komissio totesi tutkimuksen aikana, että jotkin otokseen valitut yritykset hankkivat lainoja, joiden tarkoituksena oli korvata muista pankeista otettuja lainoja. Tämän käytännön ansiosta yritykset kykenivät järjestelemään uudelleen velkojaan ja hankkimaan varoja maksaakseen takaisin aiemmat velvoitteensa, mikä viittaa velan takaisinmaksuun liittyviin ongelmiin, koska muitakaan syitä käytännölle ei ole. |
| --- | --- |

(282)

Komissio totesi tutkimuksen aikana, että jotkin otokseen valitut yritykset hankkivat lainoja, joiden tarkoituksena oli korvata muista pankeista otettuja lainoja. Tämän käytännön ansiosta yritykset kykenivät järjestelemään uudelleen velkojaan ja hankkimaan varoja maksaakseen takaisin aiemmat velvoitteensa, mikä viittaa velan takaisinmaksuun liittyviin ongelmiin, koska muitakaan syitä käytännölle ei ole.

| (283) | Lainojen käyttämistä ainoastaan muiden voimassa olevien lainojen takaisinmaksuun pidetään osoituksena siitä, että yritys ei kykene täyttämään nykyisiä luottovelvoitteitaan ja että sillä on lyhyt- ja pitkäaikaiseen rahoitukseen liittyvä lisäriski. |
| --- | --- |

(283)

Lainojen käyttämistä ainoastaan muiden voimassa olevien lainojen takaisinmaksuun pidetään osoituksena siitä, että yritys ei kykene täyttämään nykyisiä luottovelvoitteitaan ja että sillä on lyhyt- ja pitkäaikaiseen rahoitukseen liittyvä lisäriski.

3)   
  Osakaslaina

Osakaslaina

| (284) | Komissio totesi, että yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja sai pankkilainan China Development Bankilta emoyhtiönsä kautta. Emoyhtiö teki lainasta sopimuksen pankin kanssa ns. osakaslainana vientiä harjoittavan tuottajan toteuttamaa t&k-hanketta varten ja kanavoi lainan määrän vientiä harjoittavalle tuottajalle samoilla sopimusehdoilla kuin pankin kanssa allekirjoitetut ehdot. Etätarkastuksen aikana kyseinen yritys selitti, että China Development Bankilla on hankkeita varten erityisvaroja, jotka voidaan myöntää lainoina ainoastaan keskitetysti omistetuille yksiköille, jotka ovat suoraan SASACin valvonnassa. Lainasta kuitenkin neuvoteltiin suoraan vientiä harjoittavan tuottajan ja pankin välillä. Lisäksi lainasopimuksessa täsmennetään, että pankki antaa emoyhtiön tehtäväksi myöntää osakaslainan vientiä harjoittavalle tuottajalle hankkeen pääomapanosta varten. |
| --- | --- |

(284)

Komissio totesi, että yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja sai pankkilainan China Development Bankilta emoyhtiönsä kautta. Emoyhtiö teki lainasta sopimuksen pankin kanssa ns. osakaslainana vientiä harjoittavan tuottajan toteuttamaa t&k-hanketta varten ja kanavoi lainan määrän vientiä harjoittavalle tuottajalle samoilla sopimusehdoilla kuin pankin kanssa allekirjoitetut ehdot. Etätarkastuksen aikana kyseinen yritys selitti, että China Development Bankilla on hankkeita varten erityisvaroja, jotka voidaan myöntää lainoina ainoastaan keskitetysti omistetuille yksiköille, jotka ovat suoraan SASACin valvonnassa. Lainasta kuitenkin neuvoteltiin suoraan vientiä harjoittavan tuottajan ja pankin välillä. Lisäksi lainasopimuksessa täsmennetään, että pankki antaa emoyhtiön tehtäväksi myöntää osakaslainan vientiä harjoittavalle tuottajalle hankkeen pääomapanosta varten.

| (285) | Komissio vahvisti vielä, että China Development Bank Fund on politiikkasuuntautunut investointiorganisaatio, joka tukee pääasiassa hankkeita valtion tunnustamilla keskeisillä aloilla tekemällä hankepääomainvestointeja ja yritysinvestointeja, myöntämällä osakaslainoja ja tekemällä investointeja paikallisiin investointi- ja rahoitusyhtiörahastoihin keskeisissä hankkeissa olevien rahoitusvajeiden täyttämiseksi (73). |
| --- | --- |

(285)

Komissio vahvisti vielä, että China Development Bank Fund on politiikkasuuntautunut investointiorganisaatio, joka tukee pääasiassa hankkeita valtion tunnustamilla keskeisillä aloilla tekemällä hankepääomainvestointeja ja yritysinvestointeja, myöntämällä osakaslainoja ja tekemällä investointeja paikallisiin investointi- ja rahoitusyhtiörahastoihin keskeisissä hankkeissa olevien rahoitusvajeiden täyttämiseksi (73).

73

| (286) | Kun otetaan huomioon, että otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja käytti lainamäärän omiin hankkeisiinsa, laina neuvoteltiin suoraan otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan ja pankin välillä ja vientiä harjoittavalla tuottajalla oli emoyhtiönsä kanssa lainasopimus, joka vastasi emoyhtiön ja pankin välistä osakaslainasopimusta, komissio katsoi, että emoyhtiöllä oli vain välittäjän rooli ja se sopi China Development Bankin kanssa lainan myöntämisestä vientiä harjoittavalle tuottajalle. Sen vuoksi komissio piti kyseistä lainaa pankin kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle myöntämänä rahoituksena. |
| --- | --- |

(286)

Kun otetaan huomioon, että otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja käytti lainamäärän omiin hankkeisiinsa, laina neuvoteltiin suoraan otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan ja pankin välillä ja vientiä harjoittavalla tuottajalla oli emoyhtiönsä kanssa lainasopimus, joka vastasi emoyhtiön ja pankin välistä osakaslainasopimusta, komissio katsoi, että emoyhtiöllä oli vain välittäjän rooli ja se sopi China Development Bankin kanssa lainan myöntämisestä vientiä harjoittavalle tuottajalle. Sen vuoksi komissio piti kyseistä lainaa pankin kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle myöntämänä rahoituksena.

3.5.3.2.   Erityisyys

| (287) | Kuten 232–238 kappaleessa osoitetaan, monissa erityisesti valokaapeleiden tuotannonalan yrityksiä koskevissa oikeudellisissa asiakirjoissa ohjeistetaan rahoituslaitoksia antamaan tälle tuotannonalalle etuuskohtelun mukaisia lainoja. Kyseisistä asiakirjoista käy ilmi, että rahoituslaitokset myöntävät etuuskohtelun mukaista rahoitusta vain muutamille tuotannonaloille/yrityksille, jotka noudattavat Kiinan viranomaisten asiaan liittyvää politiikkaa. Komissio katsoi, että viittaus valokaapelien tuotannonalaan on riittävän selvä, koska tuotannonala yksilöidään joko nimeltä tai esittämällä viittaus tuotteeseen, jota se valmistaa, tai tuotannonalaryhmään, johon se kuuluu. Lisäksi yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja sai etua lainasta, jonka myönsi China Development Bank Fund, joka tukee hankkeita valtion tunnustamilla keskeisillä aloilla, kuten 286 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi se tosiseikka, että Kiinan viranomaiset tukevat rajallista kannustettavien tuotannonalojen ryhmää, johon valokaapelien tuotannonalan lukeutuu, tekee tuesta erityisen. |
| --- | --- |

(287)

Kuten 232–238 kappaleessa osoitetaan, monissa erityisesti valokaapeleiden tuotannonalan yrityksiä koskevissa oikeudellisissa asiakirjoissa ohjeistetaan rahoituslaitoksia antamaan tälle tuotannonalalle etuuskohtelun mukaisia lainoja. Kyseisistä asiakirjoista käy ilmi, että rahoituslaitokset myöntävät etuuskohtelun mukaista rahoitusta vain muutamille tuotannonaloille/yrityksille, jotka noudattavat Kiinan viranomaisten asiaan liittyvää politiikkaa. Komissio katsoi, että viittaus valokaapelien tuotannonalaan on riittävän selvä, koska tuotannonala yksilöidään joko nimeltä tai esittämällä viittaus tuotteeseen, jota se valmistaa, tai tuotannonalaryhmään, johon se kuuluu. Lisäksi yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja sai etua lainasta, jonka myönsi China Development Bank Fund, joka tukee hankkeita valtion tunnustamilla keskeisillä aloilla, kuten 286 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi se tosiseikka, että Kiinan viranomaiset tukevat rajallista kannustettavien tuotannonalojen ryhmää, johon valokaapelien tuotannonalan lukeutuu, tekee tuesta erityisen.

| (288) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ja ZTT-ryhmä väittivät, että kyseiset lainat eivät ole erityisiä. Kiinan viranomaisten mukaan komissio ei osoittanut, että lainsäädännössä, jonka nojalla rahoitustukea annetaan, nimenomaisesti rajoitetaan tuen saaminen, eikä mikään komission mainitsemista asiakirjoista ole suunnattu valokaapelien tuotannonalaan, joka Kiinan viranomaisten mukaan ei ole kannustettava tuotannonala Kiinassa. |
| --- | --- |

(288)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ja ZTT-ryhmä väittivät, että kyseiset lainat eivät ole erityisiä. Kiinan viranomaisten mukaan komissio ei osoittanut, että lainsäädännössä, jonka nojalla rahoitustukea annetaan, nimenomaisesti rajoitetaan tuen saaminen, eikä mikään komission mainitsemista asiakirjoista ole suunnattu valokaapelien tuotannonalaan, joka Kiinan viranomaisten mukaan ei ole kannustettava tuotannonala Kiinassa.

| (289) | Komissio huomauttaa, että vaikka 232 kappaleessa luetelluissa asiakirjoissa ja erityisesti päätöksessä nro 40, pankkilaissa ja lainoja koskevissa yleisissä säännöissä ei täsmennetä yksityiskohtaisesti, että valokaapelien tuotannonala sisältyy kannustettaviin tuotannonaloihin, niissä viitataan Kiinan viranomaisten teollisuuspolitiikkaan, jolla tuetaan kannustettavia tuotannonaloja. Kuten 3.1 jaksossa päätellään, valokaapelien tuotannonala on kannustettava tuotannonala. Asianomaisten asiakirjojen tarkasteleminen yhdessä osoittaa, että Kiinan viranomaiset ohjeistivat rahoituslaitoksia ottamaan huomioon viranomaisten teollisuuspolitiikan antolainaustoiminnassaan ja että viranomaisten teollisuuspolitiikan mukaan rahoituslaitosten on myönnettävä luottotukia kannustettaville hankkeille. Tästä seuraa näin ollen, että Kiinan viranomaiset tukevat nimenomaisesti rajallista kannustettavien tuotannonalojen ryhmää, johon valokaapelien tuotannonalan lukeutuu. Sen vuoksi tuki on erityistä. Näin ollen komissio piti päätelmänsä voimassa. |
| --- | --- |

(289)

Komissio huomauttaa, että vaikka 232 kappaleessa luetelluissa asiakirjoissa ja erityisesti päätöksessä nro 40, pankkilaissa ja lainoja koskevissa yleisissä säännöissä ei täsmennetä yksityiskohtaisesti, että valokaapelien tuotannonala sisältyy kannustettaviin tuotannonaloihin, niissä viitataan Kiinan viranomaisten teollisuuspolitiikkaan, jolla tuetaan kannustettavia tuotannonaloja. Kuten 3.1 jaksossa päätellään, valokaapelien tuotannonala on kannustettava tuotannonala. Asianomaisten asiakirjojen tarkasteleminen yhdessä osoittaa, että Kiinan viranomaiset ohjeistivat rahoituslaitoksia ottamaan huomioon viranomaisten teollisuuspolitiikan antolainaustoiminnassaan ja että viranomaisten teollisuuspolitiikan mukaan rahoituslaitosten on myönnettävä luottotukia kannustettaville hankkeille. Tästä seuraa näin ollen, että Kiinan viranomaiset tukevat nimenomaisesti rajallista kannustettavien tuotannonalojen ryhmää, johon valokaapelien tuotannonalan lukeutuu. Sen vuoksi tuki on erityistä. Näin ollen komissio piti päätelmänsä voimassa.

| (290) | Sen vuoksi komissio päätteli, että etuuskohtelun mukaisten lainajärjestelyjen muodossa annettavat tuet eivät ole yleisesti kaikkien tuotannonalojen saatavilla vaan ne ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(290)

Sen vuoksi komissio päätteli, että etuuskohtelun mukaisten lainajärjestelyjen muodossa annettavat tuet eivät ole yleisesti kaikkien tuotannonalojen saatavilla vaan ne ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.5.3.3.   Etuus ja tukimäärän laskeminen

| (291) | Komissio laski tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaan tuensaajille koituneeksi eduksi katsotaan etuuskohtelun mukaisesta lainasta maksettujen korkojen määrän ja vastaavasta kaupallisesta lainasta, jonka yritys voisi saada vapailta markkinoilta, maksettavien korkojen määrän erotus. |
| --- | --- |

(291)

Komissio laski tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaan tuensaajille koituneeksi eduksi katsotaan etuuskohtelun mukaisesta lainasta maksettujen korkojen määrän ja vastaavasta kaupallisesta lainasta, jonka yritys voisi saada vapailta markkinoilta, maksettavien korkojen määrän erotus.

| (292) | Kuten 3.5.1 ja 3.5.2 jaksossa selitetään, kiinalaisten rahoituslaitosten antamat lainat osoittavat valtion merkittävää puuttumista eivätkä heijastele korkoja, joita yleensä käytettäisiin toimivilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(292)

Kuten 3.5.1 ja 3.5.2 jaksossa selitetään, kiinalaisten rahoituslaitosten antamat lainat osoittavat valtion merkittävää puuttumista eivätkä heijastele korkoja, joita yleensä käytettäisiin toimivilla markkinoilla.

| (293) | Otokseen valittujen yritysryhmien yleiset taloudelliset tilanteet ovat keskenään erilaisia. Kukin niistä hyötyi tutkimusajanjaksolla erityyppisistä lainoista, joissa oli erilaiset maturiteetit, takuut, takaukset ja muut ehdot. Kunkin yrityksen keskimääräinen korko perustui sen saamiin lainoihin. |
| --- | --- |

(293)

Otokseen valittujen yritysryhmien yleiset taloudelliset tilanteet ovat keskenään erilaisia. Kukin niistä hyötyi tutkimusajanjaksolla erityyppisistä lainoista, joissa oli erilaiset maturiteetit, takuut, takaukset ja muut ehdot. Kunkin yrityksen keskimääräinen korko perustui sen saamiin lainoihin.

| (294) | Komissio tarkasteli yksilöllisesti kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän taloudellista tilannetta näiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. Se noudatti Kiinasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyvalmisteiden, Kiinasta peräisin olevien renkaiden ja Kiinasta peräisin olevien tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuontia (74) koskevissa tukien vastaisissa tutkimuksissa vahvistettua lainojen kautta saatavan etuuskohtelun mukaisen rahoituksen laskentamenetelmää, jota selvitetään jäljempänä olevissa kappaleissa. Komissio laski kullekin otokseen valitulle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle lainajärjestelyjen kautta saadusta etuuskohtelun mukaisesta rahoituksesta koituneen edun erikseen ja kohdensi tällaisen edun tarkasteltavana olevalle tuotteelle. |
| --- | --- |

(294)

Komissio tarkasteli yksilöllisesti kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän taloudellista tilannetta näiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. Se noudatti Kiinasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyvalmisteiden, Kiinasta peräisin olevien renkaiden ja Kiinasta peräisin olevien tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuontia (74) koskevissa tukien vastaisissa tutkimuksissa vahvistettua lainojen kautta saatavan etuuskohtelun mukaisen rahoituksen laskentamenetelmää, jota selvitetään jäljempänä olevissa kappaleissa. Komissio laski kullekin otokseen valitulle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle lainajärjestelyjen kautta saadusta etuuskohtelun mukaisesta rahoituksesta koituneen edun erikseen ja kohdensi tällaisen edun tarkasteltavana olevalle tuotteelle.

74

1)   
  FTT-ryhmä

FTT-ryhmä

| (295) | Komissio totesi, että kiinalaiset luottoluokituslaitokset myönsivät FTT-ryhmän vientiä harjoittaville tuottajille AAA-luottoluokituksen ja niihin etuyhteydessä oleville yrityksille luokituksen välillä B–AAA. Kiinan luottoluokitusten yleisten vääristymien vuoksi (ks. 3.5.2 jakso) komissio päätteli, että nämä luokitukset eivät ole luotettavia. |
| --- | --- |

(295)

Komissio totesi, että kiinalaiset luottoluokituslaitokset myönsivät FTT-ryhmän vientiä harjoittaville tuottajille AAA-luottoluokituksen ja niihin etuyhteydessä oleville yrityksille luokituksen välillä B–AAA. Kiinan luottoluokitusten yleisten vääristymien vuoksi (ks. 3.5.2 jakso) komissio päätteli, että nämä luokitukset eivät ole luotettavia.

| (296) | Kiinalaiset luottoja myöntävät rahoituslaitokset eivät toimittaneet luottokelpoisuuden arviointeja tässä tutkimuksessa, kuten 243–253 kappaleessa todetaan. Näin ollen edun määrittämiseksi komission oli arvioitava, olivatko FTT-ryhmälle myönnettyjen lainojen korot markkinakorkojen tasolla. |
| --- | --- |

(296)

Kiinalaiset luottoja myöntävät rahoituslaitokset eivät toimittaneet luottokelpoisuuden arviointeja tässä tutkimuksessa, kuten 243–253 kappaleessa todetaan. Näin ollen edun määrittämiseksi komission oli arvioitava, olivatko FTT-ryhmälle myönnettyjen lainojen korot markkinakorkojen tasolla.

| (297) | FTT-ryhmän vientiä harjoittavien tuottajien taloudellinen tilanne oli yleisesti ottaen kannattava ja niiden voittomarginaalit olivat 1–3 prosenttia niiden omien tilien perusteella, joskin voittomarginaalit olivat huomattavasti alemmat kuin valokaapelien tuotannonalalla yleisesti odotettu voittomarginaali, joka asetettiin 12,4 prosenttiin erillisessä polkumyyntiä koskevassa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(297)

FTT-ryhmän vientiä harjoittavien tuottajien taloudellinen tilanne oli yleisesti ottaen kannattava ja niiden voittomarginaalit olivat 1–3 prosenttia niiden omien tilien perusteella, joskin voittomarginaalit olivat huomattavasti alemmat kuin valokaapelien tuotannonalalla yleisesti odotettu voittomarginaali, joka asetettiin 12,4 prosenttiin erillisessä polkumyyntiä koskevassa tutkimuksessa.

| (298) | Yksi FTT-ryhmän vientiä harjoittava tuottaja käytti lyhyt- ja pitkäaikaista velkaa toimintansa rahoittamiseen. Komissio arvioi yrityksen lyhyen aikavälin maksuvalmiutta ja pitkän aikavälin vakavaraisuutta. |
| --- | --- |

(298)

Yksi FTT-ryhmän vientiä harjoittava tuottaja käytti lyhyt- ja pitkäaikaista velkaa toimintansa rahoittamiseen. Komissio arvioi yrityksen lyhyen aikavälin maksuvalmiutta ja pitkän aikavälin vakavaraisuutta.

| (299) | Komissio käytti lyhyen aikavälin maksuvalmiuden arviointiin maksuvalmiuden suhdelukuja, kuten käyttöpääoma-, maksuvalmius-, kassavaranto- ja kassavirtasuhdetta. Nämä tunnusluvut mittaavat yrityksen kykyä maksaa lyhytaikaiset velvoitteet, kuten lyhytaikaiset velat. Yrityksen keskimääräinen käyttöpääomasuhde oli 1,1 tutkimusajanjakson aikana. Vaikka se oli hieman yli 1, yrityksen vaihto-ja rahoitusomaisuus on juuri ja juuri riittävä lyhyen aikavälin velvoitteiden maksamiseksi, mikä ei ole riittävä, jotta yritys voisi saada korkean luottoluokituksen, jota varten yrityksen suhdeluku pitäisi olla vähintään 2. Yrityksen maksuvalmiussuhde oli 0,8 vuonna 2019 ja 0,6 vuonna 2020, kun maksuvalmiussuhteen viitearvon katsotaan olevan vähintään 1. Yritys, jonka maksuvalmiussuhde on alle 1, ei ehkä kykene maksamaan lyhytaikaisia velkojaan. Yrityksen kassavarantovalmius oli keskimäärin 0,1 tutkimusajanjaksolla, joten yrityksellä ei ollut riittävästi käteisvaroja lyhytaikaisten velkojen maksamiseksi. Myös yrityksen operatiivisen toiminnan kassavirta oli negatiivinen vuosina 2019 ja 2020. Operatiivisen toiminnan kassavirtasuhde oli -0,07 vuonna 2019 ja -0,00007 vuonna 2020. Jos operatiivisen toiminnan kassavirtasuhde on alle 1, se tarkoittaa, että yritys ei ole tuottanut riittävästi käteisvaroja lyhytaikaisten velkojen kattamiseksi. |
| --- | --- |

(299)

Komissio käytti lyhyen aikavälin maksuvalmiuden arviointiin maksuvalmiuden suhdelukuja, kuten käyttöpääoma-, maksuvalmius-, kassavaranto- ja kassavirtasuhdetta. Nämä tunnusluvut mittaavat yrityksen kykyä maksaa lyhytaikaiset velvoitteet, kuten lyhytaikaiset velat. Yrityksen keskimääräinen käyttöpääomasuhde oli 1,1 tutkimusajanjakson aikana. Vaikka se oli hieman yli 1, yrityksen vaihto-ja rahoitusomaisuus on juuri ja juuri riittävä lyhyen aikavälin velvoitteiden maksamiseksi, mikä ei ole riittävä, jotta yritys voisi saada korkean luottoluokituksen, jota varten yrityksen suhdeluku pitäisi olla vähintään 2. Yrityksen maksuvalmiussuhde oli 0,8 vuonna 2019 ja 0,6 vuonna 2020, kun maksuvalmiussuhteen viitearvon katsotaan olevan vähintään 1. Yritys, jonka maksuvalmiussuhde on alle 1, ei ehkä kykene maksamaan lyhytaikaisia velkojaan. Yrityksen kassavarantovalmius oli keskimäärin 0,1 tutkimusajanjaksolla, joten yrityksellä ei ollut riittävästi käteisvaroja lyhytaikaisten velkojen maksamiseksi. Myös yrityksen operatiivisen toiminnan kassavirta oli negatiivinen vuosina 2019 ja 2020. Operatiivisen toiminnan kassavirtasuhde oli -0,07 vuonna 2019 ja -0,00007 vuonna 2020. Jos operatiivisen toiminnan kassavirtasuhde on alle 1, se tarkoittaa, että yritys ei ole tuottanut riittävästi käteisvaroja lyhytaikaisten velkojen kattamiseksi.

| (300) | Ottaen huomioon 299 kappaleessa kuvatut maksuvalmiusindikaattorit komissio päätteli, että kyseisellä yrityksellä oli lyhyen aikavälin maksuvalmiusongelmia, mistä syystä sillä on korkean riskin velallisprofiili. |
| --- | --- |

(300)

Ottaen huomioon 299 kappaleessa kuvatut maksuvalmiusindikaattorit komissio päätteli, että kyseisellä yrityksellä oli lyhyen aikavälin maksuvalmiusongelmia, mistä syystä sillä on korkean riskin velallisprofiili.

| (301) | Komissio teki pitkän aikavälin vakavaraisuutta koskevan riskinarvioinnin erilaisten vakavaraisuutta koskevien suhdelukujen, kuten velkasuhteiden ja kattavuussuhteiden, perusteella. Vakavaraisuutta koskevat suhdeluvut mittaavat yrityksen kykyä täyttää pitkän aikavälin velvoitteet. Lainanantajat ja velkakirjalainoihin sijoittajat käyttävät niitä arvioidessaan yrityksen luottokelpoisuutta. |
| --- | --- |

(301)

Komissio teki pitkän aikavälin vakavaraisuutta koskevan riskinarvioinnin erilaisten vakavaraisuutta koskevien suhdelukujen, kuten velkasuhteiden ja kattavuussuhteiden, perusteella. Vakavaraisuutta koskevat suhdeluvut mittaavat yrityksen kykyä täyttää pitkän aikavälin velvoitteet. Lainanantajat ja velkakirjalainoihin sijoittajat käyttävät niitä arvioidessaan yrityksen luottokelpoisuutta.

| (302) | Velkasuhteet mittaavat velkojen, etenkin pitkäaikaisten velkojen, määrää. Yrityksen velkasuhde eli velkojen ja varojen suhde oli korkea (0,67), joka tarkoittaa sitä, että 67 prosenttia yrityksen varoista rahoitetaan velalla. Yrityksen velkaantumisaste eli velan suhde omaan pääomaan oli 1,9 vuonna 2019 ja 2,8 vuonna 2020, mikä viittaa siihen, että yritys rahoittaa toimintaansa pääasiassa velalla. Mitä korkeampi velkasuhde ja velkaantumisaste on, sitä suurempi yrityksen taloudellinen riski on. |
| --- | --- |

(302)

Velkasuhteet mittaavat velkojen, etenkin pitkäaikaisten velkojen, määrää. Yrityksen velkasuhde eli velkojen ja varojen suhde oli korkea (0,67), joka tarkoittaa sitä, että 67 prosenttia yrityksen varoista rahoitetaan velalla. Yrityksen velkaantumisaste eli velan suhde omaan pääomaan oli 1,9 vuonna 2019 ja 2,8 vuonna 2020, mikä viittaa siihen, että yritys rahoittaa toimintaansa pääasiassa velalla. Mitä korkeampi velkasuhde ja velkaantumisaste on, sitä suurempi yrityksen taloudellinen riski on.

| (303) | Kattavuussuhteet mittaavat yrityksen kykyä hoitaa velkansa ja täyttää taloudelliset velvoitteensa. Yritys teki arviointinsa käyttökatteen ja nettorahoituskulujen suhteen sekä operatiivisen toiminnan kassavirran ja velan suhteen perusteella. Käyttökatteen ja nettorahoituskulujen suhde osoittaa yrityksen kyvyn rahoittaa korkokustannuksia. Tämä suhde oli 1,4 vuonna 2019 ja 0,6 vuonna 2020. Jos käyttökatteen ja nettorahoituskulujen suhde on alle 1,5, se viittaa siihen, että yrityksellä on vaikeuksia hoitaa korkokulunsa. Operatiivisen toiminnan kassavirran ja velan suhde osoittaa yrityksen kyvyn maksaa velkansa takaisin operatiivisesta toiminnasta saatavilla käteisvaroilla. Yrityksen keskimääräinen operatiivisen toiminnan kassavirran ja velan suhde tutkimusajanjakson aikana oli -6 prosenttia vuonna 2019 ja -0,006 prosenttia vuonna 2020. Tämä tarkoittaa sitä, että vuoden 2019 suhdeluvun mukaan yritys tarvitsisi 16 vuotta maksaakseen takaisin kokonaisvelkansa operatiivisesta toiminnasta saamallaan kassavirralla. Vuoden 2020 tiedot osoittavat tilanteen olevan vieläkin heikompi. Sen vuoksi on viitteitä siitä, että yrityksellä on vakavia vaikeuksia tuottaa riittävästi käteisvaroja velkojensa takaisinmaksuun. |
| --- | --- |

(303)

Kattavuussuhteet mittaavat yrityksen kykyä hoitaa velkansa ja täyttää taloudelliset velvoitteensa. Yritys teki arviointinsa käyttökatteen ja nettorahoituskulujen suhteen sekä operatiivisen toiminnan kassavirran ja velan suhteen perusteella. Käyttökatteen ja nettorahoituskulujen suhde osoittaa yrityksen kyvyn rahoittaa korkokustannuksia. Tämä suhde oli 1,4 vuonna 2019 ja 0,6 vuonna 2020. Jos käyttökatteen ja nettorahoituskulujen suhde on alle 1,5, se viittaa siihen, että yrityksellä on vaikeuksia hoitaa korkokulunsa. Operatiivisen toiminnan kassavirran ja velan suhde osoittaa yrityksen kyvyn maksaa velkansa takaisin operatiivisesta toiminnasta saatavilla käteisvaroilla. Yrityksen keskimääräinen operatiivisen toiminnan kassavirran ja velan suhde tutkimusajanjakson aikana oli -6 prosenttia vuonna 2019 ja -0,006 prosenttia vuonna 2020. Tämä tarkoittaa sitä, että vuoden 2019 suhdeluvun mukaan yritys tarvitsisi 16 vuotta maksaakseen takaisin kokonaisvelkansa operatiivisesta toiminnasta saamallaan kassavirralla. Vuoden 2020 tiedot osoittavat tilanteen olevan vieläkin heikompi. Sen vuoksi on viitteitä siitä, että yrityksellä on vakavia vaikeuksia tuottaa riittävästi käteisvaroja velkojensa takaisinmaksuun.

| (304) | Yritys on lisäksi hankkinut lainoja, joiden ainoana tarkoituksena on muista pankeista otettujen lainojen takaisinmaksu. Kuten 282 ja 283 kappaleessa kuvataan, tämäntyyppistä lainanottoa pidetään osoituksena siitä, että yritys ei kykene täyttämään nykyisiä luottovelvoitteitaan ja että sillä on lyhyt- ja pitkäaikaiseen rahoitukseen liittyvä lisäriski. |
| --- | --- |

(304)

Yritys on lisäksi hankkinut lainoja, joiden ainoana tarkoituksena on muista pankeista otettujen lainojen takaisinmaksu. Kuten 282 ja 283 kappaleessa kuvataan, tämäntyyppistä lainanottoa pidetään osoituksena siitä, että yritys ei kykene täyttämään nykyisiä luottovelvoitteitaan ja että sillä on lyhyt- ja pitkäaikaiseen rahoitukseen liittyvä lisäriski.

| (305) | Ottaen huomioon 299–304 kappaleessa kuvatut maksuvalmius- ja vakavaraisuusongelmat komissio katsoi, että yrityksen taloudellinen tilanne oli heikko ja että sillä on korkea riskiprofiili mahdollisten lainanantajien ja sijoittajien kannalta. |
| --- | --- |

(305)

Ottaen huomioon 299–304 kappaleessa kuvatut maksuvalmius- ja vakavaraisuusongelmat komissio katsoi, että yrityksen taloudellinen tilanne oli heikko ja että sillä on korkea riskiprofiili mahdollisten lainanantajien ja sijoittajien kannalta.

| (306) | Toisella ryhmään kuuluvalla vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ollut mitään lainoja. Komissio kuitenkin totesi, että se rahoitti 35 prosenttia ostoistaan pankkivekseleillä, jotka ovat etuuskohtelun mukaisia lyhyen aikavälin rahoitusvälineitä, kuten 3.5.4.2 jaksossa vahvistetaan. Tämän tuottajan velan osuus oli keskimäärin 61 prosenttia kokonaisvaroista tutkimusajanjaksolla ja sen velkasuhde eli velkojen ja varojen suhde oli 0,6 ja keskimääräinen velkaantumisaste eli velan suhde omaan pääomaan oli 1,6. Tämä tarkoittaa sitä, että yritys rahoitti toimintansa pääasiassa velalla, mikä on riskitekijä. |
| --- | --- |

(306)

Toisella ryhmään kuuluvalla vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ollut mitään lainoja. Komissio kuitenkin totesi, että se rahoitti 35 prosenttia ostoistaan pankkivekseleillä, jotka ovat etuuskohtelun mukaisia lyhyen aikavälin rahoitusvälineitä, kuten 3.5.4.2 jaksossa vahvistetaan. Tämän tuottajan velan osuus oli keskimäärin 61 prosenttia kokonaisvaroista tutkimusajanjaksolla ja sen velkasuhde eli velkojen ja varojen suhde oli 0,6 ja keskimääräinen velkaantumisaste eli velan suhde omaan pääomaan oli 1,6. Tämä tarkoittaa sitä, että yritys rahoitti toimintansa pääasiassa velalla, mikä on riskitekijä.

| (307) | Koska yritys rahoitti toimintansa pääasiassa lyhytaikaisella rahoituksella, komissio keskittyi analyysissään yrityksen maksuvalmiustilanteeseen. Yrityksen keskimäärinen käyttöpääomasuhde oli tutkimusajanjakson aikana 0,9, maksuvalmiussuhde 0,7, kassavarantosuhde 0,1 ja operatiivisen toiminnan kassavirtasuhde 0,1. Tämä suhdeluvut viittaavat maksuvalmiusongelmiin, koska sen lyhytaikaiset velat ylittivät vaihto-ja rahoitusomaisuuden, ja yritys on tilanteessa, jossa ei voi maksaa lyhytaikaisia velkojaan vaihto- ja rahoitusomaisuuden ja operatiivisen toiminnan tuottamilla käteisvaroilla. Rahoitusanalyysissä on yleisesti hyväksyttyä, että maksuvalmiuden suhdeluvut, jotka ovat alle 1, viittaavat maksuvalmiusongelmiin, mitä luottolaitokset pitävät riskinä. |
| --- | --- |

(307)

Koska yritys rahoitti toimintansa pääasiassa lyhytaikaisella rahoituksella, komissio keskittyi analyysissään yrityksen maksuvalmiustilanteeseen. Yrityksen keskimäärinen käyttöpääomasuhde oli tutkimusajanjakson aikana 0,9, maksuvalmiussuhde 0,7, kassavarantosuhde 0,1 ja operatiivisen toiminnan kassavirtasuhde 0,1. Tämä suhdeluvut viittaavat maksuvalmiusongelmiin, koska sen lyhytaikaiset velat ylittivät vaihto-ja rahoitusomaisuuden, ja yritys on tilanteessa, jossa ei voi maksaa lyhytaikaisia velkojaan vaihto- ja rahoitusomaisuuden ja operatiivisen toiminnan tuottamilla käteisvaroilla. Rahoitusanalyysissä on yleisesti hyväksyttyä, että maksuvalmiuden suhdeluvut, jotka ovat alle 1, viittaavat maksuvalmiusongelmiin, mitä luottolaitokset pitävät riskinä.

| (308) | Ottaen huomioon FTT-ryhmän kahden vientiä harjoittavan tuottajan rahoitusanalyysissä esiin tulleet vakavat maksuvalmius- ja vakavaraisuusongelmat (ks. 298–307 kappale) komissio katsoi, että FTT-ryhmän yleinen rahoitustilanne vastasi luokitusta BB, joka on korkein ei enää sijoituskelpoinen luokitus. Sijoituskelpoinen luokitus tarkoittaa sitä, että luottoluokittaja katsoo, että yrityksen liikkeeseen laskemiin velkakirjalainoihin liittyvät maksuvelvoitteet tulevat todennäköisesti hoidetuiksi, joten pankit voivat investoida niihin. |
| --- | --- |

(308)

Ottaen huomioon FTT-ryhmän kahden vientiä harjoittavan tuottajan rahoitusanalyysissä esiin tulleet vakavat maksuvalmius- ja vakavaraisuusongelmat (ks. 298–307 kappale) komissio katsoi, että FTT-ryhmän yleinen rahoitustilanne vastasi luokitusta BB, joka on korkein ei enää sijoituskelpoinen luokitus. Sijoituskelpoinen luokitus tarkoittaa sitä, että luottoluokittaja katsoo, että yrityksen liikkeeseen laskemiin velkakirjalainoihin liittyvät maksuvelvoitteet tulevat todennäköisesti hoidetuiksi, joten pankit voivat investoida niihin.

| (309) | Bloombergilta julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella komissio käytti vertailuarvona BB-luokituksen saaneiden yritysten liikkeeseen laskemille velkakirjalainoille odotettua preemiota, jota sovellettiin Kiinan keskuspankin viitekorkoon tai 20 päivänä elokuuta 2019 jälkeen NIFC:n ilmoittamaan lainojen primekorkoon (75), määrittääkseen markkinakoron. |
| --- | --- |

(309)

Bloombergilta julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella komissio käytti vertailuarvona BB-luokituksen saaneiden yritysten liikkeeseen laskemille velkakirjalainoille odotettua preemiota, jota sovellettiin Kiinan keskuspankin viitekorkoon tai 20 päivänä elokuuta 2019 jälkeen NIFC:n ilmoittamaan lainojen primekorkoon (75), määrittääkseen markkinakoron.

75

| (310) | Marginaali määritettiin laskemalla tuotannonalasegmenttejä koskevien Bloombergin tietojen perusteella Yhdysvaltojen AA-luokkaan kuuluvien yritysten velkakirjalainojen ja Yhdysvaltojen BB-luokkaan kuuluvien yritysten velkakirjalainojen indeksien suhteellinen erotus. Näin laskettu suhteellinen erotus lisättiin Kiinan keskuspankin julkaisemaan viitekorkoon tai 20 päivän elokuuta 2019 jälkeen NIFC:n julkaisemaan lainojen primekorkoon lainan myöntämispäivänä (76) ja saman pituista lainaa varten. Tämä tehtiin kaikkien yritysryhmälle myönnettyjen lainojen osalta. |
| --- | --- |

(310)

Marginaali määritettiin laskemalla tuotannonalasegmenttejä koskevien Bloombergin tietojen perusteella Yhdysvaltojen AA-luokkaan kuuluvien yritysten velkakirjalainojen ja Yhdysvaltojen BB-luokkaan kuuluvien yritysten velkakirjalainojen indeksien suhteellinen erotus. Näin laskettu suhteellinen erotus lisättiin Kiinan keskuspankin julkaisemaan viitekorkoon tai 20 päivän elokuuta 2019 jälkeen NIFC:n julkaisemaan lainojen primekorkoon lainan myöntämispäivänä (76) ja saman pituista lainaa varten. Tämä tehtiin kaikkien yritysryhmälle myönnettyjen lainojen osalta.

76

| (311) | Sama tilanne markkinavääristymien ja luottoluokitusten puutteen osalta pätee myönnettyihin valuuttamääräisiin lainoihin, koska lainat ovat samojen kiinalaisten rahoituslaitosten myöntämiä. Asianmukaisen vertailuarvon määrittämiseksi käytettiin siis tutkimusajanjaksolla liikkeeseen laskettuja BB-luokkaan kuuluvia yritysten velkakirjalainoja nimellisarvoineen, kuten edellä todettiin. |
| --- | --- |

(311)

Sama tilanne markkinavääristymien ja luottoluokitusten puutteen osalta pätee myönnettyihin valuuttamääräisiin lainoihin, koska lainat ovat samojen kiinalaisten rahoituslaitosten myöntämiä. Asianmukaisen vertailuarvon määrittämiseksi käytettiin siis tutkimusajanjaksolla liikkeeseen laskettuja BB-luokkaan kuuluvia yritysten velkakirjalainoja nimellisarvoineen, kuten edellä todettiin.

| (312) | Saatu etu määritettiin soveltamalla 310 kappaleessa kuvattua vertailuarvoa lainarahoituskauteen tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(312)

Saatu etu määritettiin soveltamalla 310 kappaleessa kuvattua vertailuarvoa lainarahoituskauteen tutkimusajanjakson aikana.

2)   
  ZTT-ryhmä

ZTT-ryhmä

| (313) | Komissio totesi, että kiinalainen luottoluokituslaitos oli antanut ZTT-ryhmälle AA+-luokituksen vuonna 2018. Kiinan luottoluokitusten yleisten vääristymien vuoksi (ks. 3.5.2 jakso) komissio päätteli, että nämä ZTT-ryhmälle myönnetty AA+-luokitus ei ole luotettava. |
| --- | --- |

(313)

Komissio totesi, että kiinalainen luottoluokituslaitos oli antanut ZTT-ryhmälle AA+-luokituksen vuonna 2018. Kiinan luottoluokitusten yleisten vääristymien vuoksi (ks. 3.5.2 jakso) komissio päätteli, että nämä ZTT-ryhmälle myönnetty AA+-luokitus ei ole luotettava.

| (314) | Kiinalaiset luottoja myöntävät rahoituslaitokset eivät tehneet luottokelpoisuuden arviointeja, kuten 243–253 kappaleessa todetaan. Näin ollen edun määrittämiseksi komission oli arvioitava, olivatko ZTT-ryhmälle myönnettyjen lainojen korot markkinakorkojen tasolla. |
| --- | --- |

(314)

Kiinalaiset luottoja myöntävät rahoituslaitokset eivät tehneet luottokelpoisuuden arviointeja, kuten 243–253 kappaleessa todetaan. Näin ollen edun määrittämiseksi komission oli arvioitava, olivatko ZTT-ryhmälle myönnettyjen lainojen korot markkinakorkojen tasolla.

| (315) | ZTT-ryhmän vientiä harjoittavien tuottajien taloudellinen tilanne oli niiden omien tilien perusteella tutkimusajanjaksolla yleisesti ottaen kannattava. |
| --- | --- |

(315)

ZTT-ryhmän vientiä harjoittavien tuottajien taloudellinen tilanne oli niiden omien tilien perusteella tutkimusajanjaksolla yleisesti ottaen kannattava.

| (316) | Yhden ryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan analyysissä kävi kuitenkin ilmi, että sen liikevaihto pieneni ja samalla sen velat kasvoivat merkittävästi vuodesta 2018. Komissio totesi, että yritys muuttaa velan vipuvaikutustaan – ilmaistuna velkaantumisasteena eli velan suhteena omaan pääomaan (77) – lisäämällä riippuvuuttaan ulkoisesta rahoituksesta ja rajoittamalla kokonaan omistuksessa olevien varojen osuutta kasvunsa rahoittamisessa. Kyseessä on kannattava yritys, mutta on kuitenkin syytä huomata, että voittomarginaali ja oman pääoman tuotto (78) vähenivät vuodesta 2018. Komissio vahvisti myös kahden vientiä harjoittavan tuottajan ja muiden ryhmään etuyhteydessä olevien yritysten lyhytaikaisten lainojen yleisen käytön, jonka tarkoituksena oli rahoittaa käyttöpääomaa päivittäistä toimintaa varten. |
| --- | --- |

(316)

Yhden ryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan analyysissä kävi kuitenkin ilmi, että sen liikevaihto pieneni ja samalla sen velat kasvoivat merkittävästi vuodesta 2018. Komissio totesi, että yritys muuttaa velan vipuvaikutustaan – ilmaistuna velkaantumisasteena eli velan suhteena omaan pääomaan (77) – lisäämällä riippuvuuttaan ulkoisesta rahoituksesta ja rajoittamalla kokonaan omistuksessa olevien varojen osuutta kasvunsa rahoittamisessa. Kyseessä on kannattava yritys, mutta on kuitenkin syytä huomata, että voittomarginaali ja oman pääoman tuotto (78) vähenivät vuodesta 2018. Komissio vahvisti myös kahden vientiä harjoittavan tuottajan ja muiden ryhmään etuyhteydessä olevien yritysten lyhytaikaisten lainojen yleisen käytön, jonka tarkoituksena oli rahoittaa käyttöpääomaa päivittäistä toimintaa varten.

77

78

| (317) | Analysoidessaan ZTT-ryhmää konsolidoidusti komissio totesi, että ryhmä laski liikkeeseen velkakirjalainoja täydentääkseen yrityksen käyttöpääomaa muiden hankkeiden lisäksi. Toimimalla näin ryhmä tunnustaa tarpeen lisätä käyttöpääomaa, jotta sillä on riittävä maksuvalmius liiketoiminnan laajentamiseen. Vuosina 2015–2018 ZTT-ryhmän bruttokatteen suuntaus oli laskeva ja se alitti vastaavien valokuituja tuottavien yritysten keskimääräisen bruttokatteen (79). Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että Zhongtian Technology Group Co., Ltd, vientiä harjoittavien tuottajien emoyhtiö, laski liikkeeseen lyhytaikaisia velkakirjalainoja velkoen takaisinmaksua varten. Velkaa muunnettiin myös osakkeiksi (80). |
| --- | --- |

(317)

Analysoidessaan ZTT-ryhmää konsolidoidusti komissio totesi, että ryhmä laski liikkeeseen velkakirjalainoja täydentääkseen yrityksen käyttöpääomaa muiden hankkeiden lisäksi. Toimimalla näin ryhmä tunnustaa tarpeen lisätä käyttöpääomaa, jotta sillä on riittävä maksuvalmius liiketoiminnan laajentamiseen. Vuosina 2015–2018 ZTT-ryhmän bruttokatteen suuntaus oli laskeva ja se alitti vastaavien valokuituja tuottavien yritysten keskimääräisen bruttokatteen (79). Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että Zhongtian Technology Group Co., Ltd, vientiä harjoittavien tuottajien emoyhtiö, laski liikkeeseen lyhytaikaisia velkakirjalainoja velkoen takaisinmaksua varten. Velkaa muunnettiin myös osakkeiksi (80).

79

80

| (318) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että ryhmän yleinen rahoitustilanne vastasi luokitusta BB, joka on korkein ei enää sijoituskelpoinen luokka. Sijoituskelpoinen luokitus tarkoittaa sitä, että luottoluokittaja katsoo, että yrityksen liikkeeseen laskemiin velkakirjalainoihin liittyvät maksuvelvoitteet tulevat todennäköisesti hoidetuiksi, joten pankit voivat investoida niihin. |
| --- | --- |

(318)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että ryhmän yleinen rahoitustilanne vastasi luokitusta BB, joka on korkein ei enää sijoituskelpoinen luokka. Sijoituskelpoinen luokitus tarkoittaa sitä, että luottoluokittaja katsoo, että yrityksen liikkeeseen laskemiin velkakirjalainoihin liittyvät maksuvelvoitteet tulevat todennäköisesti hoidetuiksi, joten pankit voivat investoida niihin.

| (319) | Tämän jälkeen BB-luokituksen saaneiden yritysten liikkeeseen laskemille velkakirjalainoille odotettua preemiota sovellettiin Kiinan keskuspankin viitekorkoon tai 20 päivänä elokuuta 2019 jälkeen NIFC:n ilmoittamaan lainojen primekorkoon markkinakoron määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(319)

Tämän jälkeen BB-luokituksen saaneiden yritysten liikkeeseen laskemille velkakirjalainoille odotettua preemiota sovellettiin Kiinan keskuspankin viitekorkoon tai 20 päivänä elokuuta 2019 jälkeen NIFC:n ilmoittamaan lainojen primekorkoon markkinakoron määrittämiseksi.

| (320) | Marginaali määritettiin laskemalla tuotannonalasegmenttejä koskevien Bloombergin tietojen perusteella Yhdysvaltojen AA-luokkaan kuuluvien yritysvelkakirjalainojen ja Yhdysvaltojen BB-luokkaan kuuluvien yritysvelkakirjalainojen indeksien suhteellinen erotus. Näin laskettu suhteellinen erotus lisättiin Kiinan keskuspankin viitekorkoon tai lainojen primekorkoon, joka julkaistiin lainan myöntämispäivänä saman pituista lainaa varten. Tämä tehtiin kaikkien yritysryhmälle myönnettyjen lainojen osalta. |
| --- | --- |

(320)

Marginaali määritettiin laskemalla tuotannonalasegmenttejä koskevien Bloombergin tietojen perusteella Yhdysvaltojen AA-luokkaan kuuluvien yritysvelkakirjalainojen ja Yhdysvaltojen BB-luokkaan kuuluvien yritysvelkakirjalainojen indeksien suhteellinen erotus. Näin laskettu suhteellinen erotus lisättiin Kiinan keskuspankin viitekorkoon tai lainojen primekorkoon, joka julkaistiin lainan myöntämispäivänä saman pituista lainaa varten. Tämä tehtiin kaikkien yritysryhmälle myönnettyjen lainojen osalta.

| (321) | Sama tilanne markkinavääristymien ja luottoluokitusten puutteen osalta pätee myönnettyihin valuuttamääräisiin lainoihin, koska lainat ovat samojen kiinalaisten rahoituslaitosten myöntämiä. Asianmukaisen vertailuarvon määrittämiseksi käytettiin siis tutkimusajanjaksolla liikkeeseen laskettuja BB-luokkaan kuuluvia yritysvelkakirjalainoja nimellisarvoineen, kuten edellä todettiin. |
| --- | --- |

(321)

Sama tilanne markkinavääristymien ja luottoluokitusten puutteen osalta pätee myönnettyihin valuuttamääräisiin lainoihin, koska lainat ovat samojen kiinalaisten rahoituslaitosten myöntämiä. Asianmukaisen vertailuarvon määrittämiseksi käytettiin siis tutkimusajanjaksolla liikkeeseen laskettuja BB-luokkaan kuuluvia yritysvelkakirjalainoja nimellisarvoineen, kuten edellä todettiin.

| (322) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että kyseisistä lainoista ei koitunut perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa ja WTO:n sopimuksen 1(1)(b) artiklassa tarkoitettua etua. Kiinan viranomaiset katsoivat, että komissio jätti lainvastaisesti huomiotta yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien luottoluokituksen, ja olivat eri mieltä komission vertailuarvon vahvistamiseksi käyttämästä menetelmästä, joka perustuu siihen, että vientiä harjoittavien tuottajien luottoluokituksia ei otettu huomioon. Kiinan viranomaiset huomauttivat, että komission havainnot lainoista perustuvat merkittävässä määrin sen arvioon kyseisten yritysten oletetusta heikosta taloudellisesta tilanteesta, mutta komission arvio tältä osin ei pidä paikkaansa, etenkään mitä tulee yritysten valmiusluottolimiitteihin. |
| --- | --- |

(322)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että kyseisistä lainoista ei koitunut perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa ja WTO:n sopimuksen 1(1)(b) artiklassa tarkoitettua etua. Kiinan viranomaiset katsoivat, että komissio jätti lainvastaisesti huomiotta yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien luottoluokituksen, ja olivat eri mieltä komission vertailuarvon vahvistamiseksi käyttämästä menetelmästä, joka perustuu siihen, että vientiä harjoittavien tuottajien luottoluokituksia ei otettu huomioon. Kiinan viranomaiset huomauttivat, että komission havainnot lainoista perustuvat merkittävässä määrin sen arvioon kyseisten yritysten oletetusta heikosta taloudellisesta tilanteesta, mutta komission arvio tältä osin ei pidä paikkaansa, etenkään mitä tulee yritysten valmiusluottolimiitteihin.

| (323) | Komissio viittasi havaintoihinsa ja päätelmiinsä 3.5.2 jaksossa, jossa se osoitti, että Kiinan luottoluokitukset eivät anna luotettavaa arviota luottoriskistä ja että luottoluokituksia vääristävät Kiinan viranomaisten poliittiset tavoitteet keskeisten strategisten tuotannonalojen kannustamiseksi. Sen vuoksi Kiinan viranomaisten väite yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien luottoluokituksista on perusteeton. Voidakseen määrittää yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien riskiprofiilia vastaavan luottoluokituksen komissio teki edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä koskevan taloudellisen analyysin, joka viittasi luottokelpoisuusluokitusta BB vastaavaan taloudelliseen tilanteeseen. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väite hylättiin. |
| --- | --- |

(323)

Komissio viittasi havaintoihinsa ja päätelmiinsä 3.5.2 jaksossa, jossa se osoitti, että Kiinan luottoluokitukset eivät anna luotettavaa arviota luottoriskistä ja että luottoluokituksia vääristävät Kiinan viranomaisten poliittiset tavoitteet keskeisten strategisten tuotannonalojen kannustamiseksi. Sen vuoksi Kiinan viranomaisten väite yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien luottoluokituksista on perusteeton. Voidakseen määrittää yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien riskiprofiilia vastaavan luottoluokituksen komissio teki edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä koskevan taloudellisen analyysin, joka viittasi luottokelpoisuusluokitusta BB vastaavaan taloudelliseen tilanteeseen. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väite hylättiin.

| (324) | Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio ei pystynyt perustelemaan, miksi se ei käyttänyt vertailukelpoisia lainoja Kiinan markkinoilla, eikä pystynyt osoittamaan selvän näytön perusteella, että Kiinan lainamarkkinat ovat vääristyneet, koska viranomaiset puuttuvat niiden toimintaan. Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että käyttäessään ulkoista vertailuarvoa edun määrittämiseen komissio ei tehnyt vaadittuja oikaisuja korvaavaan vertailuarvoon eikä selittänyt riittävästi, miten tällainen korvaava vertailuarvo jäljittelee vastaavaa markkinoilla saatavilla olevaa kaupallista lainaa. Kiinan viranomaisten mukaan komission olisi pitänyt ottaa huomioon erot, joita esiintyi muun muassa lainojen koossa ja takaisinmaksuehdoissa, ja tarkastella, myönnettiinkö lainat tosiasiallisesti, mikä vaikuttaa lainan korkoihin. |
| --- | --- |

(324)

Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio ei pystynyt perustelemaan, miksi se ei käyttänyt vertailukelpoisia lainoja Kiinan markkinoilla, eikä pystynyt osoittamaan selvän näytön perusteella, että Kiinan lainamarkkinat ovat vääristyneet, koska viranomaiset puuttuvat niiden toimintaan. Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että käyttäessään ulkoista vertailuarvoa edun määrittämiseen komissio ei tehnyt vaadittuja oikaisuja korvaavaan vertailuarvoon eikä selittänyt riittävästi, miten tällainen korvaava vertailuarvo jäljittelee vastaavaa markkinoilla saatavilla olevaa kaupallista lainaa. Kiinan viranomaisten mukaan komission olisi pitänyt ottaa huomioon erot, joita esiintyi muun muassa lainojen koossa ja takaisinmaksuehdoissa, ja tarkastella, myönnettiinkö lainat tosiasiallisesti, mikä vaikuttaa lainan korkoihin.

| (325) | Kuten edellä on selitetty, kiinalaisille yrityksille annettuja kotimaisia luottoluokituksia pidettiin vääristyneinä Kiinan viranomaisten keskeisiä strategisia tuotannonaloja kannustavien poliittisten tavoitteiden vuoksi ja siten epäluotettavina. Tämän vuoksi komission oli etsittävä vertailuarvoa, joka perustui vääristymättömiin luottoluokituksiin. Komissio ei ollut samaa mieltä Kiinan viranomaisten kanssa siitä, että komissio ei tehnyt vaadittuja oikaisuja sen korvaavaan vertailuarvoon. Ensinnäkin komissio käytti Kiinan keskuspankin viitekorkoa ja lainojen primekorkoa laskelmien lähtökohtana. Toiseksi, suhteellisen erotuksen käyttö tuo esiin maakohtaisten markkinaolosuhteiden muutokset, jotka eivät käy ilmi absoluuttisesta erotuksesta. Komissio huomauttaa, että korvaavaan arvoon ei ole mahdollista sisällyttää kaikkia pankin yksilöllisen riskinarvioinnin tekijöitä. Komission laskentamenetelmässä otetaan kuitenkin huomioon yksittäisten lainojen muuttujat, kuten lainan alkamispäivä ja laina-aika sekä korkoprosentin vaihtelu. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(325)

Kuten edellä on selitetty, kiinalaisille yrityksille annettuja kotimaisia luottoluokituksia pidettiin vääristyneinä Kiinan viranomaisten keskeisiä strategisia tuotannonaloja kannustavien poliittisten tavoitteiden vuoksi ja siten epäluotettavina. Tämän vuoksi komission oli etsittävä vertailuarvoa, joka perustui vääristymättömiin luottoluokituksiin. Komissio ei ollut samaa mieltä Kiinan viranomaisten kanssa siitä, että komissio ei tehnyt vaadittuja oikaisuja sen korvaavaan vertailuarvoon. Ensinnäkin komissio käytti Kiinan keskuspankin viitekorkoa ja lainojen primekorkoa laskelmien lähtökohtana. Toiseksi, suhteellisen erotuksen käyttö tuo esiin maakohtaisten markkinaolosuhteiden muutokset, jotka eivät käy ilmi absoluuttisesta erotuksesta. Komissio huomauttaa, että korvaavaan arvoon ei ole mahdollista sisällyttää kaikkia pankin yksilöllisen riskinarvioinnin tekijöitä. Komission laskentamenetelmässä otetaan kuitenkin huomioon yksittäisten lainojen muuttujat, kuten lainan alkamispäivä ja laina-aika sekä korkoprosentin vaihtelu. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väitteet hylättiin.

| (326) | Kiinan viranomaiset vastustivat AA- ja BB-luokiteltujen velkakirjalainojen välisen suhteellisen erotuksen käyttöä marginaalina ja sen lisäämistä Kiinan keskuspankin korkoihin. Kiinan viranomaisten mukaan suhteellisen erotuksen käyttö vääristää entisestään sen vertailuarvona käytetyn korkoprosentin laskemista, jolla BB-luokituksen saaneet kiinalaiset yritykset olivat voineet saada vastaavan kaupallisen lainan markkinoilta, koska Kiinan keskuspankin viitekorot Kiinassa kyseisinä vuosina olivat paljon korkeammat kuin Yhdysvaltojen viitekorot. Lisäksi Kiinan viranomaiset totesivat, että julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittavat, että EU:n valokaapelien tuottajat, joilla on BB-luokitus, laskevat liikkeeseen velkakirjalainoja merkittävästi alemmilla koroilla kuin kiinalaiset tuottajat. |
| --- | --- |

(326)

Kiinan viranomaiset vastustivat AA- ja BB-luokiteltujen velkakirjalainojen välisen suhteellisen erotuksen käyttöä marginaalina ja sen lisäämistä Kiinan keskuspankin korkoihin. Kiinan viranomaisten mukaan suhteellisen erotuksen käyttö vääristää entisestään sen vertailuarvona käytetyn korkoprosentin laskemista, jolla BB-luokituksen saaneet kiinalaiset yritykset olivat voineet saada vastaavan kaupallisen lainan markkinoilta, koska Kiinan keskuspankin viitekorot Kiinassa kyseisinä vuosina olivat paljon korkeammat kuin Yhdysvaltojen viitekorot. Lisäksi Kiinan viranomaiset totesivat, että julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittavat, että EU:n valokaapelien tuottajat, joilla on BB-luokitus, laskevat liikkeeseen velkakirjalainoja merkittävästi alemmilla koroilla kuin kiinalaiset tuottajat.

| (327) | ZTT-ryhmä huomautti, että komission olisi pitänyt soveltaa Yhdysvaltojen AA-luokkaan kuuluvien yritysten velkakirjalainojen ja Yhdysvaltojen BB-luokkaan kuuluvien yritysten velkakirjalainojen absoluuttista erotusta Kiinan keskuspankin viitekorkoon. Näin olisi otettu riittävästi huomioon eri luottoluokituksiin kuuluvien yritysten velkakirjalainojen riskialttius. Kyseisen osapuolen mukaan komissio ei selittänyt, miksi se käytti suhteellista erotusta ja miksi se katsoi, että Kiinan keskuspankin julkaisema vertailuarvo tai NIFC:n julkaisema lainan primekorko vastaa AA-luokituksen mukaista korkoa. |
| --- | --- |

(327)

ZTT-ryhmä huomautti, että komission olisi pitänyt soveltaa Yhdysvaltojen AA-luokkaan kuuluvien yritysten velkakirjalainojen ja Yhdysvaltojen BB-luokkaan kuuluvien yritysten velkakirjalainojen absoluuttista erotusta Kiinan keskuspankin viitekorkoon. Näin olisi otettu riittävästi huomioon eri luottoluokituksiin kuuluvien yritysten velkakirjalainojen riskialttius. Kyseisen osapuolen mukaan komissio ei selittänyt, miksi se käytti suhteellista erotusta ja miksi se katsoi, että Kiinan keskuspankin julkaisema vertailuarvo tai NIFC:n julkaisema lainan primekorko vastaa AA-luokituksen mukaista korkoa.

| (328) | Huomautuksesta, joka koskee Kiinan keskuspankin julkaiseman viitekoron tai NIFC:n julkaiseman lainojen primekoron käyttämistä vertailuarvon lähtökohtana, komissio toteaa, että näitä korkoja käytetään riskittöminä korkoina, joita varovaisen lähestymistavan mukaisesti sovellettaisiin yrityksiin, joilla on AA-luokitus. |
| --- | --- |

(328)

Huomautuksesta, joka koskee Kiinan keskuspankin julkaiseman viitekoron tai NIFC:n julkaiseman lainojen primekoron käyttämistä vertailuarvon lähtökohtana, komissio toteaa, että näitä korkoja käytetään riskittöminä korkoina, joita varovaisen lähestymistavan mukaisesti sovellettaisiin yrityksiin, joilla on AA-luokitus.

| (329) | Suhteellisen erotuksen käyttöä absoluuttisen erotuksen sijaan on selitetty jo aiemmissa tutkimuksissa (81). |
| --- | --- |

(329)

Suhteellisen erotuksen käyttöä absoluuttisen erotuksen sijaan on selitetty jo aiemmissa tutkimuksissa (81).

81

| (330) | Komissio myöntää, että liikepankit käyttävät yleensä absoluuttisena erona ilmoitettua marginaalia, mutta tämä käytäntö vaikuttaa perustuvan pääasiassa käytännön näkökohtiin, koska korkoprosentti on absoluuttinen luku. Absoluuttisessa luvussa tulee kuitenkin ilmi riskinarviointi, joka perustuu suhteelliseen arviointiin. Suhteellinen arviointi tarkoittaa sitä, että BB-luokituksen saaneen yrityksen maksukyvyttömyysriski on X prosenttia todennäköisempi kuin viranomaisten tai riskittömän yrityksen. |
| --- | --- |

(330)

Komissio myöntää, että liikepankit käyttävät yleensä absoluuttisena erona ilmoitettua marginaalia, mutta tämä käytäntö vaikuttaa perustuvan pääasiassa käytännön näkökohtiin, koska korkoprosentti on absoluuttinen luku. Absoluuttisessa luvussa tulee kuitenkin ilmi riskinarviointi, joka perustuu suhteelliseen arviointiin. Suhteellinen arviointi tarkoittaa sitä, että BB-luokituksen saaneen yrityksen maksukyvyttömyysriski on X prosenttia todennäköisempi kuin viranomaisten tai riskittömän yrityksen.

| (331) | Korot eivät heijastele pelkästään yrityskohtaista riskiprofiilia vaan myös maa- ja valuuttariskejä. Suhteellisessa erotuksessa otetaan siten huomioon taustalla olevien markkinaolosuhteiden muutokset, jotka eivät käy ilmi absoluuttisesta erotuksesta. Usein, kuten tässäkin tapauksessa, maa- ja valuuttariskit vaihtelevat ajan myötä, ja vaihtelut ovat erilaisia eri maissa. Näin olleen riskittömät korot vaihtelevat ajan myötä merkittävästi ja ovat joskus alempia Yhdysvalloissa, joskus taas Kiinassa. Erot liittyvät eri tekijöihin, kuten nykyiseen ja odotettavissa olevaan BKT:n kasvuun, talouden ilmapiiriin ja inflaation tasoon. Koska riskittömät korot vaihtelevat ajan myötä, sama nominaalinen absoluuttinen erotus voi tarkoittaa hyvin erilaista riskin arviointia. Jos pankki esimerkiksi arvioi yrityskohtaisen maksukyvyttömyysriskin 10 prosenttia korkeammaksi kuin riskittömän koron (suhteellinen arviointi), absoluuttinen erotus voi tällöin olla 0,1 prosentin (riskitön 1 %:n korko) ja 1 prosentin (riskitön 10 %:n korko) välillä. Sijoittajan näkökulmasta suhteellinen erotus on tällöin parempi mittari, koska se heijastaa tuottoeron suuruutta ja sitä, miten peruskoron taso vaikuttaa siihen. |
| --- | --- |

(331)

Korot eivät heijastele pelkästään yrityskohtaista riskiprofiilia vaan myös maa- ja valuuttariskejä. Suhteellisessa erotuksessa otetaan siten huomioon taustalla olevien markkinaolosuhteiden muutokset, jotka eivät käy ilmi absoluuttisesta erotuksesta. Usein, kuten tässäkin tapauksessa, maa- ja valuuttariskit vaihtelevat ajan myötä, ja vaihtelut ovat erilaisia eri maissa. Näin olleen riskittömät korot vaihtelevat ajan myötä merkittävästi ja ovat joskus alempia Yhdysvalloissa, joskus taas Kiinassa. Erot liittyvät eri tekijöihin, kuten nykyiseen ja odotettavissa olevaan BKT:n kasvuun, talouden ilmapiiriin ja inflaation tasoon. Koska riskittömät korot vaihtelevat ajan myötä, sama nominaalinen absoluuttinen erotus voi tarkoittaa hyvin erilaista riskin arviointia. Jos pankki esimerkiksi arvioi yrityskohtaisen maksukyvyttömyysriskin 10 prosenttia korkeammaksi kuin riskittömän koron (suhteellinen arviointi), absoluuttinen erotus voi tällöin olla 0,1 prosentin (riskitön 1 %:n korko) ja 1 prosentin (riskitön 10 %:n korko) välillä. Sijoittajan näkökulmasta suhteellinen erotus on tällöin parempi mittari, koska se heijastaa tuottoeron suuruutta ja sitä, miten peruskoron taso vaikuttaa siihen.

| (332) | Suhteellinen erotus on maan suhteen neutraali. Jos esimerkiksi riskitön korko on Yhdysvalloissa matalampi kuin Kiinassa, menetelmä johtaa korkeampiin absoluuttisiin marginaaleihin. Toisaalta jos riskitön korko on Kiinassa matalampi kuin Yhdysvalloissa, menetelmä johtaa alhaisempiin absoluuttisiin marginaaleihin. |
| --- | --- |

(332)

Suhteellinen erotus on maan suhteen neutraali. Jos esimerkiksi riskitön korko on Yhdysvalloissa matalampi kuin Kiinassa, menetelmä johtaa korkeampiin absoluuttisiin marginaaleihin. Toisaalta jos riskitön korko on Kiinassa matalampi kuin Yhdysvalloissa, menetelmä johtaa alhaisempiin absoluuttisiin marginaaleihin.

| (333) | Komissio piti Kiinan viranomaisten huomautuksia, jotka koskevat BB-luokituksen saaneisiin yrityksiin sovellettavia korkoja Euroopan unionissa, perusteettomina, koska riskitön korko Euroopan unionissa ei ole sama kuin riskitön korko Kiinassa, minkä vuoksi korkoja ei ole mahdollista verrata absoluuttisina lukuina. |
| --- | --- |

(333)

Komissio piti Kiinan viranomaisten huomautuksia, jotka koskevat BB-luokituksen saaneisiin yrityksiin sovellettavia korkoja Euroopan unionissa, perusteettomina, koska riskitön korko Euroopan unionissa ei ole sama kuin riskitön korko Kiinassa, minkä vuoksi korkoja ei ole mahdollista verrata absoluuttisina lukuina.

| (334) | ZTT-ryhmä väitti, että jos suhteellista erotusta sovelletaan, sitä olisi sovellettava korkoprosenttien peruspisteosaan (yleensä ilmaistu rakenteena viitekorko plus peruspisteet). Näin toimitaan valuuttamääräisissä lainoissa, joissa korot ilmoitetaan muodossa LIBOR plus peruspisteet. Sen vuoksi lainanoton riskialttius tulee asianmukaisesti esiin LIBORiin lisätyissä peruspisteissä, ja soveltamalla suhteellista erotusta LIBORiin komission laski vertailuarvon, joka on täysin erillinen yrityksen luottoluokituksesta. CNY-määräisten laitojen osalta sama erotusta koskeva oikaisu on tehtävä vain peruspisteisiin, kun vaihtuvat korot ilmaistaan LRP:nä plus peruspisteet. |
| --- | --- |

(334)

ZTT-ryhmä väitti, että jos suhteellista erotusta sovelletaan, sitä olisi sovellettava korkoprosenttien peruspisteosaan (yleensä ilmaistu rakenteena viitekorko plus peruspisteet). Näin toimitaan valuuttamääräisissä lainoissa, joissa korot ilmoitetaan muodossa LIBOR plus peruspisteet. Sen vuoksi lainanoton riskialttius tulee asianmukaisesti esiin LIBORiin lisätyissä peruspisteissä, ja soveltamalla suhteellista erotusta LIBORiin komission laski vertailuarvon, joka on täysin erillinen yrityksen luottoluokituksesta. CNY-määräisten laitojen osalta sama erotusta koskeva oikaisu on tehtävä vain peruspisteisiin, kun vaihtuvat korot ilmaistaan LRP:nä plus peruspisteet.

| (335) | Komissio otti valuuttamääräiset lainat huomioon varovaisen lähestymistavan mukaisesti ja käytti LIBORia riskittömänä viitekorkona. LIBORiin lisättävät peruspiteet osoittavat yrityksen erityisiä riskejä. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vain joistakin lainoista annettiin tietoja viitekoron ja peruspisteiden erotuksesta. Lisäksi katsottiin, että myös peruspisteisiin kohdistui markkinavääristymiä. Sen vuoksi komissio piti riskitöntä korkoprosenttia, johon lisättiin suhteellinen erotus, asianmukaisena korvaavana arvona, joka kuvastaa BB-luokituksen saaneen yrityksen, kuten otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien, lisäriskiä. |
| --- | --- |

(335)

Komissio otti valuuttamääräiset lainat huomioon varovaisen lähestymistavan mukaisesti ja käytti LIBORia riskittömänä viitekorkona. LIBORiin lisättävät peruspiteet osoittavat yrityksen erityisiä riskejä. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vain joistakin lainoista annettiin tietoja viitekoron ja peruspisteiden erotuksesta. Lisäksi katsottiin, että myös peruspisteisiin kohdistui markkinavääristymiä. Sen vuoksi komissio piti riskitöntä korkoprosenttia, johon lisättiin suhteellinen erotus, asianmukaisena korvaavana arvona, joka kuvastaa BB-luokituksen saaneen yrityksen, kuten otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien, lisäriskiä.

| (336) | Kiinan viranomaiset väittivät myös, että lainojen vertailuarvoa, joka perustuu yritysten velkakirjalainojen suhteelliseen erotukseen, on oikaistava alaspäin, jotta voidaan ottaa huomioon näiden kahden rahoitusvälineen ero. |
| --- | --- |

(336)

Kiinan viranomaiset väittivät myös, että lainojen vertailuarvoa, joka perustuu yritysten velkakirjalainojen suhteelliseen erotukseen, on oikaistava alaspäin, jotta voidaan ottaa huomioon näiden kahden rahoitusvälineen ero.

| (337) | Komissio toi tähän liittyen esiin, että lainat ja yritysten velkakirjalainat ovat samanlaisia velkainstrumentteja. Yritysvelkakirjalaina on eräänlainen laina, jota suuret yritykset käyttävät pääoman hankkimiseen. Sekä lainat että yritysten velkakirjalainat hankitaan/lasketaan liikkeeseen tietyksi ajaksi ja niihin sovelletaan korkoa/kuponkikorkoa. Se, että lainarahoitus tapahtuu rahoituslaitoksen kautta ja yritysvelkakirjalainanrahoitus sijoittajien kautta, jotka useimmissa tapauksissa ovat myös rahoituslaitoksia, ei ole merkityksellistä määritettäessä kummankin välineen perusominaisuuksia. Molemmilla välineillä rahoitetaan liiketoimintaa, molemmissa on kyse samantyyppisestä korvauksesta ja molempien takaisinmaksuehdot ovat samanlaiset. Lisäksi komissio totesi tutkimuksen aikana, että yhden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan liikkeeseen laskeman yritysvelkakirjalainan kuponkikorko ja tarkoitus olivat hyvin samanlaiset kuin samanpituisten lainojen korot ja tarkoitus, minkä vuoksi niiden voitiin katsoa olevan keskenään vaihdettavissa tuottajan kannalta. Tämän perusteella komissio hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteet. |
| --- | --- |

(337)

Komissio toi tähän liittyen esiin, että lainat ja yritysten velkakirjalainat ovat samanlaisia velkainstrumentteja. Yritysvelkakirjalaina on eräänlainen laina, jota suuret yritykset käyttävät pääoman hankkimiseen. Sekä lainat että yritysten velkakirjalainat hankitaan/lasketaan liikkeeseen tietyksi ajaksi ja niihin sovelletaan korkoa/kuponkikorkoa. Se, että lainarahoitus tapahtuu rahoituslaitoksen kautta ja yritysvelkakirjalainanrahoitus sijoittajien kautta, jotka useimmissa tapauksissa ovat myös rahoituslaitoksia, ei ole merkityksellistä määritettäessä kummankin välineen perusominaisuuksia. Molemmilla välineillä rahoitetaan liiketoimintaa, molemmissa on kyse samantyyppisestä korvauksesta ja molempien takaisinmaksuehdot ovat samanlaiset. Lisäksi komissio totesi tutkimuksen aikana, että yhden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan liikkeeseen laskeman yritysvelkakirjalainan kuponkikorko ja tarkoitus olivat hyvin samanlaiset kuin samanpituisten lainojen korot ja tarkoitus, minkä vuoksi niiden voitiin katsoa olevan keskenään vaihdettavissa tuottajan kannalta. Tämän perusteella komissio hylkäsi Kiinan viranomaisten väitteet.

3.5.3.4   Etuuskohtelun mukaista rahoitusta koskeva päätelmä: lainat

| (338) | Komissio vahvisti, että molemmat otokseen valitut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät saivat tutkimusajanjaksolla etua etuuskohtelun mukaisesta rahoituksesta lainojen muodossa. Kun otetaan huomioon taloudellisen tuen olemassaolo, vientiä harjoittaville tuottajille koituva etu ja tuen erityisyys, komissio piti etuuskohtelun mukaista rahoitusta lainojen muodossa tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana tukena. |
| --- | --- |

(338)

Komissio vahvisti, että molemmat otokseen valitut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät saivat tutkimusajanjaksolla etua etuuskohtelun mukaisesta rahoituksesta lainojen muodossa. Kun otetaan huomioon taloudellisen tuen olemassaolo, vientiä harjoittaville tuottajille koituva etu ja tuen erityisyys, komissio piti etuuskohtelun mukaista rahoitusta lainojen muodossa tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana tukena.

| (339) | Otokseen valituille yritysryhmille edellä kuvatun lainojen muodossa saadun etuuskohtelun mukaisen rahoituksen osalta vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

  Etuuskohtelun mukainen rahoitus: lainat







  Yrityksen nimi | Tukiprosentti |
| --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(339)

Otokseen valituille yritysryhmille edellä kuvatun lainojen muodossa saadun etuuskohtelun mukaisen rahoituksen osalta vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

Etuuskohtelun mukainen rahoitus: lainat

Etuuskohtelun mukainen rahoitus: lainat

Yrityksen nimi

Tukiprosentti

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,90  %

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,38  %

3.5.4   Etuuskohtelun mukainen rahoitus: muut rahoitustyypit

Etuuskohtelun mukainen rahoitus: muut rahoitustyypit

3.5.4.1   Luottolimiitit

a)   Yleistä

| (340) | Luottolimiitin tarkoituksena on vahvistaa lainanoton enimmäismäärä, jonka yritys voi käyttää koska tahansa rahoittaakseen toimintaansa, minkä ansiosta käyttöpääomarahoitus on joustavaa ja saadaan käyttöön välittömästi tarvittaessa. Komissio katsoi näin ollen, että periaatteessa otokseen valittujen yritysten kaiken lyhytaikaisen rahoituksen, kuten lyhytaikaisten lainojen ja pankkivekseleiden, pitäisi kuulua jonkin luottolimiittivälineen piiriin. |
| --- | --- |

(340)

Luottolimiitin tarkoituksena on vahvistaa lainanoton enimmäismäärä, jonka yritys voi käyttää koska tahansa rahoittaakseen toimintaansa, minkä ansiosta käyttöpääomarahoitus on joustavaa ja saadaan käyttöön välittömästi tarvittaessa. Komissio katsoi näin ollen, että periaatteessa otokseen valittujen yritysten kaiken lyhytaikaisen rahoituksen, kuten lyhytaikaisten lainojen ja pankkivekseleiden, pitäisi kuulua jonkin luottolimiittivälineen piiriin.

b)   Havainnot

| (341) | Komissio vahvisti, että kiinalaiset rahoituslaitokset tarjosivat luottolimiittejä molemmille otokseen valituille ryhmille rahoituksen tarjoamisen yhteydessä. Nämä muodostuivat puitesopimuksista, joiden nojalla pankki antaa otokseen valituille yrityksille mahdollisuuden käyttää erilaisia velkainstrumentteja (esim. käyttöpääomalainat, pankkivekselit, muut ulkomaankaupan rahoituksen muodot) tiettyyn enimmäismäärään asti. |
| --- | --- |

(341)

Komissio vahvisti, että kiinalaiset rahoituslaitokset tarjosivat luottolimiittejä molemmille otokseen valituille ryhmille rahoituksen tarjoamisen yhteydessä. Nämä muodostuivat puitesopimuksista, joiden nojalla pankki antaa otokseen valituille yrityksille mahdollisuuden käyttää erilaisia velkainstrumentteja (esim. käyttöpääomalainat, pankkivekselit, muut ulkomaankaupan rahoituksen muodot) tiettyyn enimmäismäärään asti.

| (342) | Kaiken lyhytaikaisen rahoituksen pitäisi kuulua luottolimiitin piiriin, kuten 340 kappaleessa todetaan. Tämän vuoksi komissio vertasi yhteistyössä toimineiden yritysten saatavilla olevien luottolimiittien määrää tutkimusajanjaksolla näiden yritysten käyttämän lyhytaikaisen rahoituksen määrään samalla kaudella vahvistaakseen, kattoivatko luottolimiitit kaiken lyhytaikaisen rahoituksen. Jos lyhytaikaisen rahoituksen määrä ylitti luottolimiitin enimmäismäärän, komissio korotti luottolimiitin määrää määrällä, jonka vientiä harjoittavat tuottajat tosiasiallisesti käyttivät luottolimiitin enimmäismäärän ylittävästi. |
| --- | --- |

(342)

Kaiken lyhytaikaisen rahoituksen pitäisi kuulua luottolimiitin piiriin, kuten 340 kappaleessa todetaan. Tämän vuoksi komissio vertasi yhteistyössä toimineiden yritysten saatavilla olevien luottolimiittien määrää tutkimusajanjaksolla näiden yritysten käyttämän lyhytaikaisen rahoituksen määrään samalla kaudella vahvistaakseen, kattoivatko luottolimiitit kaiken lyhytaikaisen rahoituksen. Jos lyhytaikaisen rahoituksen määrä ylitti luottolimiitin enimmäismäärän, komissio korotti luottolimiitin määrää määrällä, jonka vientiä harjoittavat tuottajat tosiasiallisesti käyttivät luottolimiitin enimmäismäärän ylittävästi.

| (343) | Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa luottolimiitteihin sovellettaisiin nk. järjestely- tai luotonvarausmaksua pankin kustannusten ja riskien korvaamiseksi luottolimiitin avaamisesta sekä uusimismaksua, joka veloitetaan vuosittain luottolimiitin voimassaolon uusimisesta. Komissio totesi kuitenkin, että luottolimiitit tarjottiin molemmille otokseen valituille yritysryhmille maksutta. Sen vuoksi molemmille yritysryhmille koitui perusasetuksen 6 artiklan d alakohdassa tarkoitettua etua. |
| --- | --- |

(343)

Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa luottolimiitteihin sovellettaisiin nk. järjestely- tai luotonvarausmaksua pankin kustannusten ja riskien korvaamiseksi luottolimiitin avaamisesta sekä uusimismaksua, joka veloitetaan vuosittain luottolimiitin voimassaolon uusimisesta. Komissio totesi kuitenkin, että luottolimiitit tarjottiin molemmille otokseen valituille yritysryhmille maksutta. Sen vuoksi molemmille yritysryhmille koitui perusasetuksen 6 artiklan d alakohdassa tarkoitettua etua.

c)   Erityisyys

| (344) | Päätöksen nro 40 mukaan rahoituslaitosten on tarjottava luottotukea kannustettaville tuotannonaloille, kuten 116 kappaleessa mainitaan. |
| --- | --- |

(344)

Päätöksen nro 40 mukaan rahoituslaitosten on tarjottava luottotukea kannustettaville tuotannonaloille, kuten 116 kappaleessa mainitaan.

| (345) | Komissio katsoo, että luottolimiitit ovat eräs kannustettaville tuotannonaloille, kuten valokaapelien tuotannonalalle, rahoituslaitosten antama eräs etuuskohtelun mukaisen rahoitustuen muoto. Valokaapelien tuotannonala kuuluu kannustettaviin tuotannonaloihin (ks. 3.1 jakso) ja voi näin ollen saada kaikkea mahdollista rahoitustukea. |
| --- | --- |

(345)

Komissio katsoo, että luottolimiitit ovat eräs kannustettaville tuotannonaloille, kuten valokaapelien tuotannonalalle, rahoituslaitosten antama eräs etuuskohtelun mukaisen rahoitustuen muoto. Valokaapelien tuotannonala kuuluu kannustettaviin tuotannonaloihin (ks. 3.1 jakso) ja voi näin ollen saada kaikkea mahdollista rahoitustukea.

| (346) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että valokaapelien tuotannonalalle väitetysti myönnetyt luottolimiitit eivät ole erityisiä ja että komissio ei pystynyt osoittamaan, miten luottolimiittien saatavuus rajoittui nimenomaisesti valokaapelien tuotannonalaan. Kiinan viranomaiset korostivat, että kaikki yritykset Kiinassa tuotannonalasta riippumatta voivat saada luottolimiittejä tasapuolisesti. FTT-ryhmä toisti väitteen. |
| --- | --- |

(346)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että valokaapelien tuotannonalalle väitetysti myönnetyt luottolimiitit eivät ole erityisiä ja että komissio ei pystynyt osoittamaan, miten luottolimiittien saatavuus rajoittui nimenomaisesti valokaapelien tuotannonalaan. Kiinan viranomaiset korostivat, että kaikki yritykset Kiinassa tuotannonalasta riippumatta voivat saada luottolimiittejä tasapuolisesti. FTT-ryhmä toisti väitteen.

| (347) | Komissio huomauttaa, että Kiinan viranomaisten väite, jonka mukaan kaikki yritykset Kiinassa voivat hyödyntää luottolimiittejä, on merkityksetön. Kiinan viranomaiset eivät pystyneet osoittamaan, että yritykset Kiinassa voivat hyödyntää tasapuolisesti etuuskohtelun mukaisia ehtoja, jotka todettiin valokaapelien tuotannonalan osalta. Koska luottolimiitit liittyvät olennaisesti muun tyyppiseen etuuskohtelun mukaiseen luotonantoon, kuten lainoihin, ja ne ovat osa erityisesti kannustettaville tuotannonaloille myönnettävää luottotukea (ks. 239 kappale), niihin pätee sama erityisyyttä koskeva analyysi kuin lainoihin (ks. 3.5.3.2 jakso). Näin ollen nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(347)

Komissio huomauttaa, että Kiinan viranomaisten väite, jonka mukaan kaikki yritykset Kiinassa voivat hyödyntää luottolimiittejä, on merkityksetön. Kiinan viranomaiset eivät pystyneet osoittamaan, että yritykset Kiinassa voivat hyödyntää tasapuolisesti etuuskohtelun mukaisia ehtoja, jotka todettiin valokaapelien tuotannonalan osalta. Koska luottolimiitit liittyvät olennaisesti muun tyyppiseen etuuskohtelun mukaiseen luotonantoon, kuten lainoihin, ja ne ovat osa erityisesti kannustettaville tuotannonaloille myönnettävää luottotukea (ks. 239 kappale), niihin pätee sama erityisyyttä koskeva analyysi kuin lainoihin (ks. 3.5.3.2 jakso). Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

d)   Etuuden laskeminen

| (348) | Komissio katsoi perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti tuensaajille koituneeksi eduksi yrityksen kiinalaisilta rahoituslaitoksilta saatujen luottolimiittien avaamisesta tai uusimisesta maksetun summan ja vastaavasta kaupallisesta luottolimiitistä, jonka yritys voisi saada markkinoilta, maksettavan summan välisen erotuksen. |
| --- | --- |

(348)

Komissio katsoi perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti tuensaajille koituneeksi eduksi yrityksen kiinalaisilta rahoituslaitoksilta saatujen luottolimiittien avaamisesta tai uusimisesta maksetun summan ja vastaavasta kaupallisesta luottolimiitistä, jonka yritys voisi saada markkinoilta, maksettavan summan välisen erotuksen.

| (349) | Järjestelymaksun vertailuarvo vahvistettiin 1,5 prosenttiin ja uusintamaksun 1,25 prosenttiin käyttämällä julkisesti saatavilla olevia tietoja (82) ja aiemmissa tutkimuksissa (83) käytettyjä vertailuarvoja. |
| --- | --- |

(349)

Järjestelymaksun vertailuarvo vahvistettiin 1,5 prosenttiin ja uusintamaksun 1,25 prosenttiin käyttämällä julkisesti saatavilla olevia tietoja (82) ja aiemmissa tutkimuksissa (83) käytettyjä vertailuarvoja.

82

83

| (350) | Periaatteessa järjestelymaksu ja uusimismaksu maksetaan kertasuorituksena, kun uusi avataan uusi luottolimiitti tai uusitaan olemassa oleva luottolimiitti. Laskelmia varten komissio otti kuitenkin huomioon luottolimiitit, jotka oli avattu tai uusittu ennen tutkimusajanjaksoa mutta jotka olivat otokseen valittujen ryhmien käytettävissä tutkimusajanjakson aikana, ja luottolimiitit, jotka avattiin tai uusittiin tutkimusajanjakson aikana. Tämän jälkeen komissio laski edun sen tutkimusajanjaksoon sisältyvän kauden perusteella, jonka aikana luottolimiitti oli käytettävissä. |
| --- | --- |

(350)

Periaatteessa järjestelymaksu ja uusimismaksu maksetaan kertasuorituksena, kun uusi avataan uusi luottolimiitti tai uusitaan olemassa oleva luottolimiitti. Laskelmia varten komissio otti kuitenkin huomioon luottolimiitit, jotka oli avattu tai uusittu ennen tutkimusajanjaksoa mutta jotka olivat otokseen valittujen ryhmien käytettävissä tutkimusajanjakson aikana, ja luottolimiitit, jotka avattiin tai uusittiin tutkimusajanjakson aikana. Tämän jälkeen komissio laski edun sen tutkimusajanjaksoon sisältyvän kauden perusteella, jonka aikana luottolimiitti oli käytettävissä.

| (351) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset huomauttivat, että komissio ei pystynyt osoittamaan, että luottolimiiteistä koitua etua. Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei ollut osoittanut, että kyseisen taloudellisen tuen ansiosta tuensaajan tilanne olisi parempi kuin se olisi ollut ilman kyseistä tukea. |
| --- | --- |

(351)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset huomauttivat, että komissio ei pystynyt osoittamaan, että luottolimiiteistä koitua etua. Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei ollut osoittanut, että kyseisen taloudellisen tuen ansiosta tuensaajan tilanne olisi parempi kuin se olisi ollut ilman kyseistä tukea.

| (352) | Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa luottolimiitteihin sovellettaisiin ns. järjestely- tai luotonvarausmaksua sekä uusimismaksua, joka veloitetaan vuosittain luottolimiitin voimassaolon uusimisesta, kuten 343 kappaleessa todetaan. Kun otetaan huomioon, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat saivat etua luottolimiiteistä maksutta, edun määrä on järjestely- ja uusimismaksujen määrä, joka yritysten olisi pitänyt maksaa. Yritykset saivat etua säästetyistä maksuista, joiden ansiosta niiden tilanne oli parempi taloudelliselta kannalta. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(352)

Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa luottolimiitteihin sovellettaisiin ns. järjestely- tai luotonvarausmaksua sekä uusimismaksua, joka veloitetaan vuosittain luottolimiitin voimassaolon uusimisesta, kuten 343 kappaleessa todetaan. Kun otetaan huomioon, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat saivat etua luottolimiiteistä maksutta, edun määrä on järjestely- ja uusimismaksujen määrä, joka yritysten olisi pitänyt maksaa. Yritykset saivat etua säästetyistä maksuista, joiden ansiosta niiden tilanne oli parempi taloudelliselta kannalta. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (353) | FTT-ryhmä väitti, että luottolimiitin avaaminen ei ole taloudellista etua. Se totesi, että luottolimiiteissä vahvistetaan ainoastaan lainanottoraja, jota yritys voi käyttää hankkiakseen käyttöpääomaa tai rahoitusvälineitä, ja että ei ole olemassa maailmanlaajuisesti hyväksyttyjä standardeja, jotka koskevat luottolimiittien avaamisjärjestelyjä, eikä ole näyttöä siitä, että kaikki maailman pankit soveltavat yleisesti ja pakollisesti maksuja, ja että komissio perusti arvionsa ja viitemaksunsa vain yhteen pankkiin, HSBC:hen. FTT-ryhmä väitti lisäksi, että sovellettavat maksut ovat vain pankkien käsittelykuluja, jotka eivät liity luottolimiitin avaamisen tai uusimisen riskiin. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio toimi virheellisesti asianmukaisen vertailuarvon määrittämisessä. |
| --- | --- |

(353)

FTT-ryhmä väitti, että luottolimiitin avaaminen ei ole taloudellista etua. Se totesi, että luottolimiiteissä vahvistetaan ainoastaan lainanottoraja, jota yritys voi käyttää hankkiakseen käyttöpääomaa tai rahoitusvälineitä, ja että ei ole olemassa maailmanlaajuisesti hyväksyttyjä standardeja, jotka koskevat luottolimiittien avaamisjärjestelyjä, eikä ole näyttöä siitä, että kaikki maailman pankit soveltavat yleisesti ja pakollisesti maksuja, ja että komissio perusti arvionsa ja viitemaksunsa vain yhteen pankkiin, HSBC:hen. FTT-ryhmä väitti lisäksi, että sovellettavat maksut ovat vain pankkien käsittelykuluja, jotka eivät liity luottolimiitin avaamisen tai uusimisen riskiin. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio toimi virheellisesti asianmukaisen vertailuarvon määrittämisessä.

| (354) | Komissio selvensi, että se teki järjestely- ja uusimismaksuja ja asianmukaista vertailuarvoa koskevat päätelmänsä julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella. Komissio viittasi 349 kappaleessa aiempien tukien vastaisten tutkimusten päätelmiin sekä kahden suuren kansainvälisesti toimivan pankin (HSBC ja Barclays Bank (84)) käytäntöön asianmukaisen vertailuarvon määrittämiseksi. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio arvioi, että sovellettu järjestelymaksun vertailuarvo 1,5 prosenttia ja uusimismaksun vertailuarvo 1,25 prosenttia oli kohtuullinen. Komissio oli eri mieltä FTT-ryhmä väitteestä, jonka mukaan sovellettavat maksut ovat vain pankkien käsittelykuluja, jotka eivät liity luottolimiitin avaamisen tai uusimisen riskiin. Liiketoimintakäytäntöjen mukaisesti luotonantaja veloittaa luotonottajalta luotonvarausmaksun, joka on korvaus luotonantajalle luottolimiitin pitämisestä avoimena ja taloudellisten resurssien pitämisestä saatavilla; maksuilla varmistetaan myös luotonantajan lupaus tarjota luottolimiitti sovituin ehdoin ja korvataan luotonantajalle avoimesta luottolimiitistä aiheutuvat riskit (85). Yrityksen luottolimiitti toimii itse asiassa samalla tavalla kuin yksityishenkilöiden luottokortti, josta pankit veloittavat aina sen käyttöön ja tietyn rahamäärän saatavuuteen liittyviä maksuja. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(354)

Komissio selvensi, että se teki järjestely- ja uusimismaksuja ja asianmukaista vertailuarvoa koskevat päätelmänsä julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella. Komissio viittasi 349 kappaleessa aiempien tukien vastaisten tutkimusten päätelmiin sekä kahden suuren kansainvälisesti toimivan pankin (HSBC ja Barclays Bank (84)) käytäntöön asianmukaisen vertailuarvon määrittämiseksi. Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio arvioi, että sovellettu järjestelymaksun vertailuarvo 1,5 prosenttia ja uusimismaksun vertailuarvo 1,25 prosenttia oli kohtuullinen. Komissio oli eri mieltä FTT-ryhmä väitteestä, jonka mukaan sovellettavat maksut ovat vain pankkien käsittelykuluja, jotka eivät liity luottolimiitin avaamisen tai uusimisen riskiin. Liiketoimintakäytäntöjen mukaisesti luotonantaja veloittaa luotonottajalta luotonvarausmaksun, joka on korvaus luotonantajalle luottolimiitin pitämisestä avoimena ja taloudellisten resurssien pitämisestä saatavilla; maksuilla varmistetaan myös luotonantajan lupaus tarjota luottolimiitti sovituin ehdoin ja korvataan luotonantajalle avoimesta luottolimiitistä aiheutuvat riskit (85). Yrityksen luottolimiitti toimii itse asiassa samalla tavalla kuin yksityishenkilöiden luottokortti, josta pankit veloittavat aina sen käyttöön ja tietyn rahamäärän saatavuuteen liittyviä maksuja. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.

84

85

| (355) | ZTT-ryhmä oli eri mieltä komission väitteestä, jonka mukaan luottolimiittisopimuksen tekeminen pankin kanssa on ennakkoedellytys rahoituksen saamiselle pankilta, ja toimitti esimerkkejä eri puolilla maailmaa toimivista pankeista, jotka eivät edellytä luottolimiittiä tarjotakseen tapauskohtaisia lainoja. ZTT-ryhmän mukaan luottolimiitit ovat puitesopimuksia, joiden nojalla pankki antaa yritykselle mahdollisuuden käyttää erilaisia velkainstrumentteja luoton tietyn enimmäismäärän puitteissa ilman erillisiä neuvotteluja; ne eivät kuitenkaan sulje pois yritykselle myönnettäviä yksittäisiä lainoja, jotka arvioidaan ja myönnetään tapauskohtaisesti ilman aiempaa luottolimiittiä. ZTT-ryhmä oli myös eri mieltä siitä, että kaikkiin luottolimiitteihin, etenkin niihin, joista sovitaan suurten ja vakiintuneiden asiakkaiden kanssa, sovelletaan järjestely- tai uusimismaksuja. ZTT-ryhmä väitti, että komission käyttämät viitemaksut ovat liian suuria, ja toimitti esimerkkejä Lloydsin veloittamista maksuista (enintään 1,5 prosentin järjestelymaksu ja 1 prosentin uusimismaksu) ja HSBC:n veloittamista maksuista, joissa maksu vaikuttaa määräytyvän kahdenvälisesti / sopimuksen perusteella. |
| --- | --- |

(355)

ZTT-ryhmä oli eri mieltä komission väitteestä, jonka mukaan luottolimiittisopimuksen tekeminen pankin kanssa on ennakkoedellytys rahoituksen saamiselle pankilta, ja toimitti esimerkkejä eri puolilla maailmaa toimivista pankeista, jotka eivät edellytä luottolimiittiä tarjotakseen tapauskohtaisia lainoja. ZTT-ryhmän mukaan luottolimiitit ovat puitesopimuksia, joiden nojalla pankki antaa yritykselle mahdollisuuden käyttää erilaisia velkainstrumentteja luoton tietyn enimmäismäärän puitteissa ilman erillisiä neuvotteluja; ne eivät kuitenkaan sulje pois yritykselle myönnettäviä yksittäisiä lainoja, jotka arvioidaan ja myönnetään tapauskohtaisesti ilman aiempaa luottolimiittiä. ZTT-ryhmä oli myös eri mieltä siitä, että kaikkiin luottolimiitteihin, etenkin niihin, joista sovitaan suurten ja vakiintuneiden asiakkaiden kanssa, sovelletaan järjestely- tai uusimismaksuja. ZTT-ryhmä väitti, että komission käyttämät viitemaksut ovat liian suuria, ja toimitti esimerkkejä Lloydsin veloittamista maksuista (enintään 1,5 prosentin järjestelymaksu ja 1 prosentin uusimismaksu) ja HSBC:n veloittamista maksuista, joissa maksu vaikuttaa määräytyvän kahdenvälisesti / sopimuksen perusteella.

| (356) | Kuten 340 kappaleessa selitetään, luottolimiitin tarkoituksena on vahvistaa lainanoton enimmäismäärä, jonka yritys voi käyttää koska tahansa rahoittaakseen toimintaansa, minkä ansiosta käyttöpääomarahoitus on joustavaa ja saadaan käyttöön välittömästi tarvittaessa. Kun otetaan huomioon yhteistyössä toimineiden otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien lyhytaikaiseen rahoitukseen liittyvät käytännöt pankkivekselien ja lyhytaikaisten käyttöpääomalainojen muodossa, joita varten rahoituksen on oltava välittömästi saatavilla, sekä se, että useimmiten yrityksillä oli vain suullinen sopimus luottolimiittijärjestelyistä ilman kirjallista näyttöä, komissio katsoi, että otokseen valittujen yritysten kaikki lyhytaikainen rahoitus kuuluu luottolimiittivälineen piiriin. Tätä päätelmää sovelletaan vain lyhytaikaiseen rahoitukseen, eikä se koske pitkäaikaista rahoitusta, josta neuvotellaan tapauskohtaisesti. Väitteestä, jonka mukaan kaikkiin luottolimiitteihin, etenkin niihin, joista sovitaan suurten ja vakiintuneiden asiakkaiden kanssa, ei sovelleta järjestely- tai uusimismaksuja, komissio huomauttaa, että ZTT-ryhmä ei toimittanut näyttöä luottolimiittijärjestelyistä, joihin ei sovelleta maksuja. Mitä tulee komission käyttämiin maksujen vertailuarvoihin, kuten 354 kappaleessa todetaan, komissio käytti aiempien tukien vastaisten tutkimusten päätelmiä ja julkisesti saatavilla olevia tietoja päätellessään, että 1,5 prosentin järjestelymaksun vertailuarvon ja 1,25 prosentin uusimismaksun vertailuarvon soveltaminen oli kohtuullista. Komissio toi esiin, että esimerkiksi Barclays Bank veloittaa järjestelymaksuna 1,5 prosenttia sovitusta tilinylitysrajasta ja uusimismaksuna 1,5 prosenttia 15 000 puntaa ylittävistä tilinylityksistä. Tässä tapauksessa komission käyttämä uusimismaksun vertailuarvo on alempi. Tarkemmassa haussa kävi ilmi, että Barclays veloittaa yrityksiltä tilinylitysmaksuja 1,6–2,5 prosenttia limiiteistä yritysluokassa 15 001–20 000 puntaa ja 20 001–25 000 puntaa (86). Sen vuoksi komissio toisti päätelmänsä, jonka mukaan sen käyttämät maksujen vertailuarvot ovat kohtuullisia ja perustuvat saatavilla oleviin markkinatietoihin, ja hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(356)

Kuten 340 kappaleessa selitetään, luottolimiitin tarkoituksena on vahvistaa lainanoton enimmäismäärä, jonka yritys voi käyttää koska tahansa rahoittaakseen toimintaansa, minkä ansiosta käyttöpääomarahoitus on joustavaa ja saadaan käyttöön välittömästi tarvittaessa. Kun otetaan huomioon yhteistyössä toimineiden otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien lyhytaikaiseen rahoitukseen liittyvät käytännöt pankkivekselien ja lyhytaikaisten käyttöpääomalainojen muodossa, joita varten rahoituksen on oltava välittömästi saatavilla, sekä se, että useimmiten yrityksillä oli vain suullinen sopimus luottolimiittijärjestelyistä ilman kirjallista näyttöä, komissio katsoi, että otokseen valittujen yritysten kaikki lyhytaikainen rahoitus kuuluu luottolimiittivälineen piiriin. Tätä päätelmää sovelletaan vain lyhytaikaiseen rahoitukseen, eikä se koske pitkäaikaista rahoitusta, josta neuvotellaan tapauskohtaisesti. Väitteestä, jonka mukaan kaikkiin luottolimiitteihin, etenkin niihin, joista sovitaan suurten ja vakiintuneiden asiakkaiden kanssa, ei sovelleta järjestely- tai uusimismaksuja, komissio huomauttaa, että ZTT-ryhmä ei toimittanut näyttöä luottolimiittijärjestelyistä, joihin ei sovelleta maksuja. Mitä tulee komission käyttämiin maksujen vertailuarvoihin, kuten 354 kappaleessa todetaan, komissio käytti aiempien tukien vastaisten tutkimusten päätelmiä ja julkisesti saatavilla olevia tietoja päätellessään, että 1,5 prosentin järjestelymaksun vertailuarvon ja 1,25 prosentin uusimismaksun vertailuarvon soveltaminen oli kohtuullista. Komissio toi esiin, että esimerkiksi Barclays Bank veloittaa järjestelymaksuna 1,5 prosenttia sovitusta tilinylitysrajasta ja uusimismaksuna 1,5 prosenttia 15 000 puntaa ylittävistä tilinylityksistä. Tässä tapauksessa komission käyttämä uusimismaksun vertailuarvo on alempi. Tarkemmassa haussa kävi ilmi, että Barclays veloittaa yrityksiltä tilinylitysmaksuja 1,6–2,5 prosenttia limiiteistä yritysluokassa 15 001–20 000 puntaa ja 20 001–25 000 puntaa (86). Sen vuoksi komissio toisti päätelmänsä, jonka mukaan sen käyttämät maksujen vertailuarvot ovat kohtuullisia ja perustuvat saatavilla oleviin markkinatietoihin, ja hylkäsi väitteen.

86

3.5.4.2   Pankkivekselit

a)   Yleistä

| (357) | Pankkivekselit ovat rahoitustuotteita, joilla on tarkoitus kehittää aktiivisemmat kotimaiset rahamarkkinat laajentamalla luottomahdollisuuksia. Kyseessä on erään muotoinen lyhytaikainen rahoitus, jolla voidaan vähentää asettajan rahoituskustannuksia ja parantaa pääomatehokkuutta (87). Kiinan keskuspankin verkkosivustolla todetaan lisäksi, että ”pankkivekselillä voidaan taata ostajan ja myyjän välisen sopimuksen tekeminen ja toteutuminen sekä edistää pääoman tuottoa Kiinan keskuspankin luottotietokeskuksen toimien kautta” (88). Lisäksi DBS Bank mainostaa verkkosivustollaan pankkivekseleitä keinona ”parantaa käyttöpääomaa lykkäämällä maksuja” (89). |
| --- | --- |

(357)

Pankkivekselit ovat rahoitustuotteita, joilla on tarkoitus kehittää aktiivisemmat kotimaiset rahamarkkinat laajentamalla luottomahdollisuuksia. Kyseessä on erään muotoinen lyhytaikainen rahoitus, jolla voidaan vähentää asettajan rahoituskustannuksia ja parantaa pääomatehokkuutta (87). Kiinan keskuspankin verkkosivustolla todetaan lisäksi, että ”pankkivekselillä voidaan taata ostajan ja myyjän välisen sopimuksen tekeminen ja toteutuminen sekä edistää pääoman tuottoa Kiinan keskuspankin luottotietokeskuksen toimien kautta” (88). Lisäksi DBS Bank mainostaa verkkosivustollaan pankkivekseleitä keinona ”parantaa käyttöpääomaa lykkäämällä maksuja” (89).

87

88

89

| (358) | Pankkivekseleitä voidaan käyttää vain aitojen liiketoimien hoitamiseen, ja asettajan on toimitettava tästä riittävästi näyttöä, esimerkiksi osto-/myyntisopimus, lasku ja toimitusvahvistus. Pankkivekseleitä voidaan käyttää normaalina maksuvälineenä ostosopimuksessa muiden välineiden, kuten rahansiirron tai rahamääräyksen kanssa. |
| --- | --- |

(358)

Pankkivekseleitä voidaan käyttää vain aitojen liiketoimien hoitamiseen, ja asettajan on toimitettava tästä riittävästi näyttöä, esimerkiksi osto-/myyntisopimus, lasku ja toimitusvahvistus. Pankkivekseleitä voidaan käyttää normaalina maksuvälineenä ostosopimuksessa muiden välineiden, kuten rahansiirron tai rahamääräyksen kanssa.

| (359) | Pankkivekselin asettaa hakija (asettaja, joka on myös ostaja liiketoimessa) ja hyväksyy pankki. Hyväksymällä vekselin pankki hyväksyy maksavansa ehdoitta vekselissä täsmennetyn rahasumman maksunsaajalle/haltijalle nimettynä päivänä (maturiteettipäivä). |
| --- | --- |

(359)

Pankkivekselin asettaa hakija (asettaja, joka on myös ostaja liiketoimessa) ja hyväksyy pankki. Hyväksymällä vekselin pankki hyväksyy maksavansa ehdoitta vekselissä täsmennetyn rahasumman maksunsaajalle/haltijalle nimettynä päivänä (maturiteettipäivä).

| (360) | Pankkivekselisopimukset sisältävät yleensä luettelon liiketoimista, jotka vekselin on määrä kattaa, merkinnän tavarantoimittajan kanssa sovitusta maksun eräpäivästä ja pankkivekselin maturiteettipäivän. |
| --- | --- |

(360)

Pankkivekselisopimukset sisältävät yleensä luettelon liiketoimista, jotka vekselin on määrä kattaa, merkinnän tavarantoimittajan kanssa sovitusta maksun eräpäivästä ja pankkivekselin maturiteettipäivän.

| (361) | Yleensä pankkivekselit myönnetään pankkivekselisopimuksella, jossa täsmennetään pankki, tavarantoimittajat ja ostaja, pankin ja ostajan velvoitteet sekä arvo tavarantoimittajaa kohti, tavarantoimittajan kanssa sovittu maksun eräpäivä sekä pankkivekselin maturiteettipäivä. |
| --- | --- |

(361)

Yleensä pankkivekselit myönnetään pankkivekselisopimuksella, jossa täsmennetään pankki, tavarantoimittajat ja ostaja, pankin ja ostajan velvoitteet sekä arvo tavarantoimittajaa kohti, tavarantoimittajan kanssa sovittu maksun eräpäivä sekä pankkivekselin maturiteettipäivä.

| (362) | Komissio totesi, että luottolimiittisopimuksissa yleensä luetellaan pankkivekselit mahdollisuutena käyttää rahoituslimiittiä yhdessä muiden lyhytaikaisten rahoitusvälineiden, kuten käyttöpääomalainojen, kanssa. |
| --- | --- |

(362)

Komissio totesi, että luottolimiittisopimuksissa yleensä luetellaan pankkivekselit mahdollisuutena käyttää rahoituslimiittiä yhdessä muiden lyhytaikaisten rahoitusvälineiden, kuten käyttöpääomalainojen, kanssa.

| (363) | Kunkin pankin vahvistamista ehdoista riippuen voidaan edellyttää, että asettaja maksaa pienen talletuksen sitä varten perustetulle tilille, antaa sitoumuksen ja maksaa pankkimaksun. Asettajalla on joka tapauksessa velvollisuus siirtää pankkivekselin täysi määrä sitä varten perustetulle tilille viimeistään pankkivekselin maturiteettipäivänä. |
| --- | --- |

(363)

Kunkin pankin vahvistamista ehdoista riippuen voidaan edellyttää, että asettaja maksaa pienen talletuksen sitä varten perustetulle tilille, antaa sitoumuksen ja maksaa pankkimaksun. Asettajalla on joka tapauksessa velvollisuus siirtää pankkivekselin täysi määrä sitä varten perustetulle tilille viimeistään pankkivekselin maturiteettipäivänä.

| (364) | Kun pankki on hyväksynyt pankkivekselin, asettaja vahvistaa sen ja siirtää sen maksunsaajalle (joka on myös tavarantoimittaja liiketoimessa) maksuna laskusta. Tämän seurauksena ostajan (asettajan) maksuvelvollisuus tavarantoimittajaa (maksunsaajaa) kohtaa peruuntuu. Ostajalle syntyy saman suuruinen uusi maksuvelvollisuus pankkivekselin hyväksynyttä pankkia kohtaan (asettajalla on velvollisuus maksaa pankille käteisenä ennen pankkivekselin maturiteettipäivää). Sen vuoksi pankkivekselin asettaminen korvaa tavarantoimittajaan kohdistuvan asettajan velvollisuuden pankkiin kohdistuvalla velvollisuudella. |
| --- | --- |

(364)

Kun pankki on hyväksynyt pankkivekselin, asettaja vahvistaa sen ja siirtää sen maksunsaajalle (joka on myös tavarantoimittaja liiketoimessa) maksuna laskusta. Tämän seurauksena ostajan (asettajan) maksuvelvollisuus tavarantoimittajaa (maksunsaajaa) kohtaa peruuntuu. Ostajalle syntyy saman suuruinen uusi maksuvelvollisuus pankkivekselin hyväksynyttä pankkia kohtaan (asettajalla on velvollisuus maksaa pankille käteisenä ennen pankkivekselin maturiteettipäivää). Sen vuoksi pankkivekselin asettaminen korvaa tavarantoimittajaan kohdistuvan asettajan velvollisuuden pankkiin kohdistuvalla velvollisuudella.

| (365) | Pankkivekselin maturiteetti vaihtelee kunkin pankin asettamien ehtojen mukaan ja voi olla enintään yksi vuosi. |
| --- | --- |

(365)

Pankkivekselin maturiteetti vaihtelee kunkin pankin asettamien ehtojen mukaan ja voi olla enintään yksi vuosi.

| (366) | Pankkivekselin maksunsaajalla (eli haltijalla) on kolme vaihtoehtoa ennen maturiteettipäivää:






  — | odottaa maturiteettipäivään ja saada pankkivekselin hyväksyneeltä pankilta käteisenä maksu sen täydestä nimellisarvosta; |
| --- | --- | --- |

(366)

Pankkivekselin maksunsaajalla (eli haltijalla) on kolme vaihtoehtoa ennen maturiteettipäivää:

—

odottaa maturiteettipäivään ja saada pankkivekselin hyväksyneeltä pankilta käteisenä maksu sen täydestä nimellisarvosta;

| — | vahvistaa pankkivekseli eli käyttää sitä maksuvälineenä maksaakseen velkojaan muille osapuolille; tai |
| --- | --- |

—

vahvistaa pankkivekseli eli käyttää sitä maksuvälineenä maksaakseen velkojaan muille osapuolille; tai

| — | diskontata pankkivekseli hyväksyneessä pankissa tai jossakin toisessa pankissa ja saada käteissuoritus diskonttokoron maksamista vastaan. |
| --- | --- |

—

diskontata pankkivekseli hyväksyneessä pankissa tai jossakin toisessa pankissa ja saada käteissuoritus diskonttokoron maksamista vastaan.

| (367) | Pankkivekselin asettamispäivä vastaa yleensä tavarantoimittajan kanssa sovittua maksun eräpäivää. Komissio totesi, että otokseen valittujen yritysten osalta asettamispäivä oli yleensä tavarantoimittajan kanssa sovittuna maksun eräpäivänä tai sen lähettyvillä ja joissakin tapauksissa muutama päivä sen jälkeenkin. Komissio vahvisti, että otokseen valittujen yritysten pankkivekseleiden maturiteettipäivä oli 3–12 kuukautta laskun eräpäivän jälkeen. |
| --- | --- |

(367)

Pankkivekselin asettamispäivä vastaa yleensä tavarantoimittajan kanssa sovittua maksun eräpäivää. Komissio totesi, että otokseen valittujen yritysten osalta asettamispäivä oli yleensä tavarantoimittajan kanssa sovittuna maksun eräpäivänä tai sen lähettyvillä ja joissakin tapauksissa muutama päivä sen jälkeenkin. Komissio vahvisti, että otokseen valittujen yritysten pankkivekseleiden maturiteettipäivä oli 3–12 kuukautta laskun eräpäivän jälkeen.

| (368) | Kirjanpidossa pankkivekseliä käsitellään velkana pankille asettajien eli otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tileissä. |
| --- | --- |

(368)

Kirjanpidossa pankkivekseliä käsitellään velkana pankille asettajien eli otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tileissä.

| (369) | Kiinan keskuspankin luottotietokeskus, jäljempänä ’CRCP’, pitää pankkivekseleitä pankkien myöntämänä ”selvittämättömänä velkana” samalla tavalla kuin lainoja, rembursseja tai ulkomaankaupan rahoitusta. On myös syytä huomata, että CRCP saa tietoja rahoituslaitoksilta, jotka myöntävät erityyppisiä lainoja, ja että rahoituslaitokset ovat tunnustaneet pankkivekselit niihin kohdistuviksi veloiksi. Tutkimuksen aikana kerätyissä pankkivekselisopimuksissa todetaan, että jos ostaja ei maksa pankkivekselin erääntymispäivänä täyttä maksua, pankki pitää maksamatonta summaa erääntyneenä lainana pankille. |
| --- | --- |

(369)

Kiinan keskuspankin luottotietokeskus, jäljempänä ’CRCP’, pitää pankkivekseleitä pankkien myöntämänä ”selvittämättömänä velkana” samalla tavalla kuin lainoja, rembursseja tai ulkomaankaupan rahoitusta. On myös syytä huomata, että CRCP saa tietoja rahoituslaitoksilta, jotka myöntävät erityyppisiä lainoja, ja että rahoituslaitokset ovat tunnustaneet pankkivekselit niihin kohdistuviksi veloiksi. Tutkimuksen aikana kerätyissä pankkivekselisopimuksissa todetaan, että jos ostaja ei maksa pankkivekselin erääntymispäivänä täyttä maksua, pankki pitää maksamatonta summaa erääntyneenä lainana pankille.

| (370) | Komissio totesi, että pankkivekseleitä käytetään laajalti maksuvälineenä liiketoimissa korvaamaan rahamääräystä, mikä helpottaa asettajan käteisliikevaihto- ja käyttöpääomatilannetta. Käteisvarojen kannalta tarkasteltuna tämä rahoitusväline antaa asettajalle maksulykkäystä jopa vuoden, koska liiketoimen tosiasiallinen käteismaksu tapahtuu pankkivekselin maturiteettipäivänä eikä sillä hetkellä, kun asettajan on maksettava tavarantoimittajalleen. Ellei tällaista välinettä olisi, asettajan olisi joko käytettävä käyttöpääomaansa, mistä aiheutuu kustannuksia, tai hankittava lyhytaikainen käyttöpääomalaina pankilta maksaakseen tavarantoimittajalle, mistä myös aiheutuu kustannuksia. Maksamalla pankkivekselillä asettaja käyttää hankittuja tavaroita tai palveluja kolmesta kuukaudesta yhteen vuoteen suorittamatta käteisvaroja ja kantamatta mitään kustannuksia. |
| --- | --- |

(370)

Komissio totesi, että pankkivekseleitä käytetään laajalti maksuvälineenä liiketoimissa korvaamaan rahamääräystä, mikä helpottaa asettajan käteisliikevaihto- ja käyttöpääomatilannetta. Käteisvarojen kannalta tarkasteltuna tämä rahoitusväline antaa asettajalle maksulykkäystä jopa vuoden, koska liiketoimen tosiasiallinen käteismaksu tapahtuu pankkivekselin maturiteettipäivänä eikä sillä hetkellä, kun asettajan on maksettava tavarantoimittajalleen. Ellei tällaista välinettä olisi, asettajan olisi joko käytettävä käyttöpääomaansa, mistä aiheutuu kustannuksia, tai hankittava lyhytaikainen käyttöpääomalaina pankilta maksaakseen tavarantoimittajalle, mistä myös aiheutuu kustannuksia. Maksamalla pankkivekselillä asettaja käyttää hankittuja tavaroita tai palveluja kolmesta kuukaudesta yhteen vuoteen suorittamatta käteisvaroja ja kantamatta mitään kustannuksia.

| (371) | Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa pankkivekseleiden käytöstä rahoitusvälineinä aiheutuisi asettajalle rahoituskustannuksia. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki otokseen valitut yritykset, jotka käyttivät pankkivekseleitä tutkimusajanjakson aikana, maksoivat pankin tarjoamasta palvelusta vain palkkion, joka oli yleensä 0,05 prosenttia pankkivekselin nimellisarvosta. Yhdellekään otokseen valitulle yritykselle ei kuitenkaan aiheutunut kustannuksia pankkivekselin kautta tapahtuneesta rahoituksesta, kun ne lykkäsivät käteismaksua tavaroiden ja palvelujen toimittamisesta. Sen vuoksi komissio katsoi, että tutkimuksen kohteena olleet yritykset saivat etua pankkivekselin muodossa annetusta rahoituksesta, josta niille ei aiheutunut mitään kustannuksia. |
| --- | --- |

(371)

Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa pankkivekseleiden käytöstä rahoitusvälineinä aiheutuisi asettajalle rahoituskustannuksia. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki otokseen valitut yritykset, jotka käyttivät pankkivekseleitä tutkimusajanjakson aikana, maksoivat pankin tarjoamasta palvelusta vain palkkion, joka oli yleensä 0,05 prosenttia pankkivekselin nimellisarvosta. Yhdellekään otokseen valitulle yritykselle ei kuitenkaan aiheutunut kustannuksia pankkivekselin kautta tapahtuneesta rahoituksesta, kun ne lykkäsivät käteismaksua tavaroiden ja palvelujen toimittamisesta. Sen vuoksi komissio katsoi, että tutkimuksen kohteena olleet yritykset saivat etua pankkivekselin muodossa annetusta rahoituksesta, josta niille ei aiheutunut mitään kustannuksia.

| (372) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinassa käytössä oleva pankkivekselijärjestelmä tarjosi kaikille vientiä harjoittaville tuottajille ilmaista rahoitusta niiden toimintaan, mistä koitui tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavaa etua 384–388 kappaleessa kuvatulla tavalla perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(372)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinassa käytössä oleva pankkivekselijärjestelmä tarjosi kaikille vientiä harjoittaville tuottajille ilmaista rahoitusta niiden toimintaan, mistä koitui tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavaa etua 384–388 kappaleessa kuvatulla tavalla perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (373) | Komissio vahvisti aiemmassa tutkimuksessa (90), että pankkivekseleillä on käytännössä sama tarkoitus ja vaikutus kuin lyhytaikaisilla käyttöpääomalainoilla, koska yritykset käyttävät niitä laajalti rahoittaakseen toimintaansa käyttämättä lyhytaikaisia käyttöpääomalainoja, minkä vuoksi niistä pitäisi aiheutua vastaava kustannus kuin lyhytaikaisesta käyttöpääomalainarahoituksesta. |
| --- | --- |

(373)

Komissio vahvisti aiemmassa tutkimuksessa (90), että pankkivekseleillä on käytännössä sama tarkoitus ja vaikutus kuin lyhytaikaisilla käyttöpääomalainoilla, koska yritykset käyttävät niitä laajalti rahoittaakseen toimintaansa käyttämättä lyhytaikaisia käyttöpääomalainoja, minkä vuoksi niistä pitäisi aiheutua vastaava kustannus kuin lyhytaikaisesta käyttöpääomalainarahoituksesta.

90

| (374) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ZTT-ryhmä oli eri mieltä komission kanssa siitä, että pankkivekselit ovat eräs lyhytaikaisen rahoituksen muoto. Sen mukaan ne toimivat pikemminkin pankkitakauksina. Osapuolen mukaan pankkivekseli on väline, joka asettaa pankille velvoitteen maksaa osapuolelle alkuperäisen velallisen sijaan, joka on edelleen velvollinen maksamaan pankille. Välineen tarkoituksena ei ole toimia lyhytaikaisena rahoituksena vaan helpottaa tavaroiden myyntiä. ZTT-ryhmä väitti, että sopimalla pankkivekseleillä suoritettavasta maksusta liiketoimen osapuolet suostuvat niiden välisen velan hoidon maksuehtoihin, joka vastaa sitä, että myyjä hyväksyy luottoajan pankkivekselin maturiteettiin asti pankin takaamaa maksua vastaan ja ostaja hyväksyy velvoitteen suorittaa sama arvo pankille viimeistään maturiteettipäivänä. |
| --- | --- |

(374)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ZTT-ryhmä oli eri mieltä komission kanssa siitä, että pankkivekselit ovat eräs lyhytaikaisen rahoituksen muoto. Sen mukaan ne toimivat pikemminkin pankkitakauksina. Osapuolen mukaan pankkivekseli on väline, joka asettaa pankille velvoitteen maksaa osapuolelle alkuperäisen velallisen sijaan, joka on edelleen velvollinen maksamaan pankille. Välineen tarkoituksena ei ole toimia lyhytaikaisena rahoituksena vaan helpottaa tavaroiden myyntiä. ZTT-ryhmä väitti, että sopimalla pankkivekseleillä suoritettavasta maksusta liiketoimen osapuolet suostuvat niiden välisen velan hoidon maksuehtoihin, joka vastaa sitä, että myyjä hyväksyy luottoajan pankkivekselin maturiteettiin asti pankin takaamaa maksua vastaan ja ostaja hyväksyy velvoitteen suorittaa sama arvo pankille viimeistään maturiteettipäivänä.

| (375) | Komissio oli eri mieltä siitä, että pankkivekselit toimisivat vain maturiteettipäivänä suoritettavan maksun pankkitakauksena. Komissio totesi, että otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa pankkivekseli on myyntisopimuksissa tunnustettu tosiasiallinen maksuväline ja asettajan maksuvelvoite tavarantoimittajaa kohtaan peruuntuu, kun maksu suoritetaan pankkivekselillä. Asettaja maksaa tavarantoimittajalle pankkivekselin siirtohetkellä, ja maturiteettipäivänä asettaja suorittaa maksuvelvoitteensa pankkia kohtaan. Sen vuoksi pankkivekseliä ei voida pitää vain tulevan maksun lisätakauksena, ja väite hylättiin. |
| --- | --- |

(375)

Komissio oli eri mieltä siitä, että pankkivekselit toimisivat vain maturiteettipäivänä suoritettavan maksun pankkitakauksena. Komissio totesi, että otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa pankkivekseli on myyntisopimuksissa tunnustettu tosiasiallinen maksuväline ja asettajan maksuvelvoite tavarantoimittajaa kohtaan peruuntuu, kun maksu suoritetaan pankkivekselillä. Asettaja maksaa tavarantoimittajalle pankkivekselin siirtohetkellä, ja maturiteettipäivänä asettaja suorittaa maksuvelvoitteensa pankkia kohtaan. Sen vuoksi pankkivekseliä ei voida pitää vain tulevan maksun lisätakauksena, ja väite hylättiin.

| (376) | Näin ollen komissio toisti päätelmänsä, jonka mukaan vaikutustensa puolesta pankkivekselit ovat eräänlainen lyhytaikaisen rahoituksen muoto sikäli, että ne antavat vientiä harjoittaville tuottajille mahdollisuuden rahoittaa ostojaan. Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille koitunut etu on rahoituskustannusten säästö, joka johtuu siitä, että pankkivekselin kautta käytetystä rahoituksesta ei maksettu korvausta. |
| --- | --- |

(376)

Näin ollen komissio toisti päätelmänsä, jonka mukaan vaikutustensa puolesta pankkivekselit ovat eräänlainen lyhytaikaisen rahoituksen muoto sikäli, että ne antavat vientiä harjoittaville tuottajille mahdollisuuden rahoittaa ostojaan. Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille koitunut etu on rahoituskustannusten säästö, joka johtuu siitä, että pankkivekselin kautta käytetystä rahoituksesta ei maksettu korvausta.

b)   Erityisyys

| (377) | Mitä tulee erityisyyteen, päätöksen nro 40 mukaan rahoituslaitosten on tarjottava luottotukea kannustettaville tuotannonaloille, kuten 116 kappaleessa mainitaan. |
| --- | --- |

(377)

Mitä tulee erityisyyteen, päätöksen nro 40 mukaan rahoituslaitosten on tarjottava luottotukea kannustettaville tuotannonaloille, kuten 116 kappaleessa mainitaan.

| (378) | Komissio katsoo, että pankkivekselit ovat eräs kannustetuille tuotannonaloille, kuten valokaapelien tuotannonalalle, rahoituslaitosten antama etuuskohtelun mukaisen rahoitustuen muoto. Valokaapelien tuotannonala kuuluu kannustettaviin tuotannonaloihin (ks. 3.1 jakso) ja voi näin ollen saada kaikkea mahdollista rahoitustukea. Eräänä rahoitusmuotona pankkivekselit ovat osa rahoituslaitosten kannustettaville tuotannonaloille, kuten valokaapelien tuotannonalalle, antamaa etuuskohtelun mukaista rahoitustukijärjestelmää. |
| --- | --- |

(378)

Komissio katsoo, että pankkivekselit ovat eräs kannustetuille tuotannonaloille, kuten valokaapelien tuotannonalalle, rahoituslaitosten antama etuuskohtelun mukaisen rahoitustuen muoto. Valokaapelien tuotannonala kuuluu kannustettaviin tuotannonaloihin (ks. 3.1 jakso) ja voi näin ollen saada kaikkea mahdollista rahoitustukea. Eräänä rahoitusmuotona pankkivekselit ovat osa rahoituslaitosten kannustettaville tuotannonaloille, kuten valokaapelien tuotannonalalle, antamaa etuuskohtelun mukaista rahoitustukijärjestelmää.

| (379) | Ei esitetty mitään näyttöä, että mikä tahansa yritys Kiinassa (muu kuin kannustettaviin tuotannonaloihin kuuluva) voisi saada etua pankkivekseleistä samoilla etuuskohtelun mukaisilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(379)

Ei esitetty mitään näyttöä, että mikä tahansa yritys Kiinassa (muu kuin kannustettaviin tuotannonaloihin kuuluva) voisi saada etua pankkivekseleistä samoilla etuuskohtelun mukaisilla ehdoilla.

| (380) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ZTT-ryhmä väitti, että pankkivekselit eivät ole erityisiä, koska lähes kaikki talouden toimijat Kiinassa käyttävät niitä laajalti eivätkä ne näin ollen rajoitu valokaapelien sektoriin tai ZTT-ryhmään. |
| --- | --- |

(380)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ZTT-ryhmä väitti, että pankkivekselit eivät ole erityisiä, koska lähes kaikki talouden toimijat Kiinassa käyttävät niitä laajalti eivätkä ne näin ollen rajoitu valokaapelien sektoriin tai ZTT-ryhmään.

| (381) | Komissio vastasi viittaamalla johdanto-osan 116 kappaleeseen, jossa se esitti näyttöä siitä, että päätöksen N:o 40 mukaan rahoituslaitosten on myönnettävä luottotukea kannustettaville tuotannonaloille. |
| --- | --- |

(381)

Komissio vastasi viittaamalla johdanto-osan 116 kappaleeseen, jossa se esitti näyttöä siitä, että päätöksen N:o 40 mukaan rahoituslaitosten on myönnettävä luottotukea kannustettaville tuotannonaloille.

| (382) | Komissio teki arviointinsa tukijärjestelmien erityisyydestä kannustettavia tukijärjestelmiä koskevien saatavilla olevien hallituksen asiakirjojen, kuten suunnitelmien ja määräysten, perusteella. Kiinan viranomaiset ovat selkeästi määritelleet, mitkä tuotannonalat ovat kannustettavia, ja ovat rajanneet etuuskohteluun perustuvasta rahoituksesta koituvat edut vain näille. Vaikka joihinkin muihin erityisesti kannustettavaksi määriteltyihin toimialoihin näin ollen sovellettaisiin samoja tai samankaltaisia etuuskohtelun mukaisia edellytyksiä kuin valokaapelien tuotannonalaan, se ei tarkoita sitä, että etuuskohtelun mukainen rahoitus ja etenkin pankkivekselit olisivat yleisesti kaikkien tuotannonalojen saatavilla. |
| --- | --- |

(382)

Komissio teki arviointinsa tukijärjestelmien erityisyydestä kannustettavia tukijärjestelmiä koskevien saatavilla olevien hallituksen asiakirjojen, kuten suunnitelmien ja määräysten, perusteella. Kiinan viranomaiset ovat selkeästi määritelleet, mitkä tuotannonalat ovat kannustettavia, ja ovat rajanneet etuuskohteluun perustuvasta rahoituksesta koituvat edut vain näille. Vaikka joihinkin muihin erityisesti kannustettavaksi määriteltyihin toimialoihin näin ollen sovellettaisiin samoja tai samankaltaisia etuuskohtelun mukaisia edellytyksiä kuin valokaapelien tuotannonalaan, se ei tarkoita sitä, että etuuskohtelun mukainen rahoitus ja etenkin pankkivekselit olisivat yleisesti kaikkien tuotannonalojen saatavilla.

| (383) | Vaikka jonkin muotoinen rahoitus voisi periaatteessa olla yritysten saatavilla muilla tuotannonaloilla, konkreettiset edellytykset, joiden mukaisesti rahoitusta tarjotaan tietyn tuotannonalan yrityksille, kuten rahoituksesta maksettava korvaus ja rahoituksen määrä, saattavat tehdä siitä erityisen. Asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet näyttöä, joka olisi osoittanut, että valokaapelien tuotannonalalla toimivien yritysten etuuskohtelun mukainen rahoitus pankkivekseleiden kautta riippuisi objektiivisista arviointiperusteista tai edellytyksistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(383)

Vaikka jonkin muotoinen rahoitus voisi periaatteessa olla yritysten saatavilla muilla tuotannonaloilla, konkreettiset edellytykset, joiden mukaisesti rahoitusta tarjotaan tietyn tuotannonalan yrityksille, kuten rahoituksesta maksettava korvaus ja rahoituksen määrä, saattavat tehdä siitä erityisen. Asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet näyttöä, joka olisi osoittanut, että valokaapelien tuotannonalalla toimivien yritysten etuuskohtelun mukainen rahoitus pankkivekseleiden kautta riippuisi objektiivisista arviointiperusteista tai edellytyksistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi väite hylättiin.

c)   Etuuden laskeminen

| (384) | Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän laskemista varten komissio arvioi tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun. |
| --- | --- |

(384)

Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän laskemista varten komissio arvioi tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun.

| (385) | Kuten 357–370 kappaleessa jo todetaan, pankkivekselit ovat eräs lyhytaikaisen rahoituksen muoto, ja ne vahvistavat asettajan pääomatehokkuutta helpottamalla käyttöpääomatilannetta ja vastaamalla käteistarpeisiin, koska niitä käytetään laajalti maksuvälineenä liiketoimissa käteisen sijaan. Komissio totesi, että otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät pankkivekseleitä lyhytaikaisiin rahoitustarpeisiin maksamatta korvausta. |
| --- | --- |

(385)

Kuten 357–370 kappaleessa jo todetaan, pankkivekselit ovat eräs lyhytaikaisen rahoituksen muoto, ja ne vahvistavat asettajan pääomatehokkuutta helpottamalla käyttöpääomatilannetta ja vastaamalla käteistarpeisiin, koska niitä käytetään laajalti maksuvälineenä liiketoimissa käteisen sijaan. Komissio totesi, että otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät pankkivekseleitä lyhytaikaisiin rahoitustarpeisiin maksamatta korvausta.

| (386) | Komissio päätteli näin ollen, että pankkivekseleistä olisi maksettava korvaus rahoituskaudelta. Komissio katsoi, että rahoituskausi alkoi pankkivekselin asettamispäivänä ja päättyi pankkivekselin maturiteettipäivänä. Ennen tutkimusajanjaksoa asetettujen pankkivekselien ja sellaisten pankkivekselien osalta, joiden maturiteettipäivä on tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen, komissio laski ainoastaan tutkimusajanjakson kattamalta rahoituskaudelta saadun edun. |
| --- | --- |

(386)

Komissio päätteli näin ollen, että pankkivekseleistä olisi maksettava korvaus rahoituskaudelta. Komissio katsoi, että rahoituskausi alkoi pankkivekselin asettamispäivänä ja päättyi pankkivekselin maturiteettipäivänä. Ennen tutkimusajanjaksoa asetettujen pankkivekselien ja sellaisten pankkivekselien osalta, joiden maturiteettipäivä on tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen, komissio laski ainoastaan tutkimusajanjakson kattamalta rahoituskaudelta saadun edun.

| (387) | Perusasetuksen 6 artiklan c alakohdan mukaan komissio katsoi tuensaajille koituneeksi eduksi seuraavien erotuksen: määrä, jonka yritys maksoi tosiasiallisesti pankkivekseleistä saamastaan rahoituksesta korvauksena, sekä määrä, joka sen pitäisi maksaa lyhytaikaiseen rahoitukseen sovellettavan koron perusteella. |
| --- | --- |

(387)

Perusasetuksen 6 artiklan c alakohdan mukaan komissio katsoi tuensaajille koituneeksi eduksi seuraavien erotuksen: määrä, jonka yritys maksoi tosiasiallisesti pankkivekseleistä saamastaan rahoituksesta korvauksena, sekä määrä, joka sen pitäisi maksaa lyhytaikaiseen rahoitukseen sovellettavan koron perusteella.

| (388) | Komissio määritti lyhytaikaiseen rahoituksen kustannusten maksamatta jättämisestä aiheutuvan etuuden. Koska pankkivekselit ovat eräs lyhytaikaisen rahoituksen muoto ja niillä on käytännössä sama tarkoitus kuin lyhytaikaisilla käyttöpääomalainoilla, komissio katsoi, kuten aiemmissakin tutkimuksissa (91), että pankkivekseleistä pitäisi aiheutua vastaava kustannus kuin lyhytaikaisesta käyttöpääomalainarahoituksesta. Komissio sovelsi näin ollen samaa menetelmää kuin RMB-määräiseen lyhytaikaiseen lainarahoitukseen (ks. 3.5.3.1 jakso). |
| --- | --- |

(388)

Komissio määritti lyhytaikaiseen rahoituksen kustannusten maksamatta jättämisestä aiheutuvan etuuden. Koska pankkivekselit ovat eräs lyhytaikaisen rahoituksen muoto ja niillä on käytännössä sama tarkoitus kuin lyhytaikaisilla käyttöpääomalainoilla, komissio katsoi, kuten aiemmissakin tutkimuksissa (91), että pankkivekseleistä pitäisi aiheutua vastaava kustannus kuin lyhytaikaisesta käyttöpääomalainarahoituksesta. Komissio sovelsi näin ollen samaa menetelmää kuin RMB-määräiseen lyhytaikaiseen lainarahoitukseen (ks. 3.5.3.1 jakso).

91

| (389) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen FTT-ryhmä huomautti, että komission olisi pitänyt ottaa edun laskemisessa huomioon ryhmän maksamat maksut. |
| --- | --- |

(389)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen FTT-ryhmä huomautti, että komission olisi pitänyt ottaa edun laskemisessa huomioon ryhmän maksamat maksut.

| (390) | Komissio huomautti jo 371 kappaleessa, että kaikki otokseen valitut yritykset, jotka käyttivät pankkivekseleitä tutkimusajanjakson aikana, maksoivat pankin tarjoamasta palvelusta vain palkkion, joka oli yleensä 0,05 prosenttia pankkivekselin nimellisarvosta. Pankille pankkivekselin käsittelystä maksettava palkkio on nimenomainen pankin myöntämään rahoitukseen liittyvä tekijä, josta ei aiheutunut mitään kustannuksia yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille. Palkkiolla katetaan pankille pankkivekselin käsittelystä aiheutuneet hallinnolliset kustannukset. Komissio piti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana ainoastaan pankkivekselin rahoitusosuutta (eli lyhytaikaista rahoitusta vastaavaa osuutta); se ei analysoinut, liittyikö myös palkkioon tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavaa tukea. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(390)

Komissio huomautti jo 371 kappaleessa, että kaikki otokseen valitut yritykset, jotka käyttivät pankkivekseleitä tutkimusajanjakson aikana, maksoivat pankin tarjoamasta palvelusta vain palkkion, joka oli yleensä 0,05 prosenttia pankkivekselin nimellisarvosta. Pankille pankkivekselin käsittelystä maksettava palkkio on nimenomainen pankin myöntämään rahoitukseen liittyvä tekijä, josta ei aiheutunut mitään kustannuksia yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille. Palkkiolla katetaan pankille pankkivekselin käsittelystä aiheutuneet hallinnolliset kustannukset. Komissio piti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana ainoastaan pankkivekselin rahoitusosuutta (eli lyhytaikaista rahoitusta vastaavaa osuutta); se ei analysoinut, liittyikö myös palkkioon tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavaa tukea. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (391) | ZTT-ryhmä oli eri mieltä lyhytaikaisten lainojen vertailuarvon käytöstä, koska se piti pankkivekseleitä takauksena, joista olisi veloitettava palkkio. ZTT-ryhmä viittasi Federal Reserve Bank of New Yorkiin, jonka mukaan pankkivekselit toimivat selvästi pikemminkin takauksena kuin lainana. |
| --- | --- |

(391)

ZTT-ryhmä oli eri mieltä lyhytaikaisten lainojen vertailuarvon käytöstä, koska se piti pankkivekseleitä takauksena, joista olisi veloitettava palkkio. ZTT-ryhmä viittasi Federal Reserve Bank of New Yorkiin, jonka mukaan pankkivekselit toimivat selvästi pikemminkin takauksena kuin lainana.

| (392) | Komissio on eri mieltä ZTT-ryhmän väitteestä. Pankkivekseleiden käyttöä Yhdysvalloissa koskevien julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan käytännössä pankki yleensä ostaa pankkivekselin asettajalta soveltamalla diskonttokorkoa, joka vastaa korkoprosenttia, minkä vuoksi pankkivekselin avulla pankki voi siirtää luoton eteenpäin (92). Lisäksi muilla lainkäyttöalueilla, kuten Kanadassa ja Malesiassa, kun pankki hyväksyy pankkivekselin, se siirtää varat eteenpäin vähennettyään sovellettavan diskonttokoron (93). Kanadan keskuspankin asiakirjassa”A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market” todetaan, että ”luotonantajat ostavat pankkivekselit diskontolla niiden nimellisarvoon nähden ja luotonottaja saa diskontatut varat lainana. Diskonttokorko, jolla luotonantajat ostavat pankkivekselit, perustuu usein CDOR-korkoon.” Pankeille suunnattujen Malesian suuntaviivojen (2004) 14(4) §:n mukaan ”pankkivekselin asettajan on diskontattava pankkivekseli hyväksyvässä pankissa, jos hankinta on vielä maksamatta, jolloin hyväksyvän pankin on maksettava diskontatut varat tavaroiden toimittajalle”. Näin ollen pankkivekseli toimii ensisijaisesti eräänlaisena rahoituksena eikä takauksena. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(392)

Komissio on eri mieltä ZTT-ryhmän väitteestä. Pankkivekseleiden käyttöä Yhdysvalloissa koskevien julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan käytännössä pankki yleensä ostaa pankkivekselin asettajalta soveltamalla diskonttokorkoa, joka vastaa korkoprosenttia, minkä vuoksi pankkivekselin avulla pankki voi siirtää luoton eteenpäin (92). Lisäksi muilla lainkäyttöalueilla, kuten Kanadassa ja Malesiassa, kun pankki hyväksyy pankkivekselin, se siirtää varat eteenpäin vähennettyään sovellettavan diskonttokoron (93). Kanadan keskuspankin asiakirjassa”A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market” todetaan, että ”luotonantajat ostavat pankkivekselit diskontolla niiden nimellisarvoon nähden ja luotonottaja saa diskontatut varat lainana. Diskonttokorko, jolla luotonantajat ostavat pankkivekselit, perustuu usein CDOR-korkoon.” Pankeille suunnattujen Malesian suuntaviivojen (2004) 14(4) §:n mukaan ”pankkivekselin asettajan on diskontattava pankkivekseli hyväksyvässä pankissa, jos hankinta on vielä maksamatta, jolloin hyväksyvän pankin on maksettava diskontatut varat tavaroiden toimittajalle”. Näin ollen pankkivekseli toimii ensisijaisesti eräänlaisena rahoituksena eikä takauksena. Sen vuoksi väite hylättiin.

92

93

3.5.4.3   Yritysten vaihtovelkakirjalainat

| (393) | Otokseen valittuihin kahteen ryhmään kuuluvat yritykset laskivat liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja tutkimusajanjakson aikana. Molemmissa vaihtovelkakirjalainoissa on progressiivinen korkorakenne, jossa korkoprosentit ovat erittäin alhaiset (0,2–2 prosenttia), mikä on paljon alhaisempi kuin Kiinan keskuspankin viitekorko ja NIFC:n primekorko (94). |
| --- | --- |

(393)

Otokseen valittuihin kahteen ryhmään kuuluvat yritykset laskivat liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja tutkimusajanjakson aikana. Molemmissa vaihtovelkakirjalainoissa on progressiivinen korkorakenne, jossa korkoprosentit ovat erittäin alhaiset (0,2–2 prosenttia), mikä on paljon alhaisempi kuin Kiinan keskuspankin viitekorko ja NIFC:n primekorko (94).

94

| (394) | Komissio vahvisti, että molemmat otokseen valitut yritykset saivat etua etuuskohtelun mukaisesta rahoituksesta vaihtovelkakirjalainojen muodossa.






  — | Oikeusperusta (95) |
| --- | --- | --- |

(394)

Komissio vahvisti, että molemmat otokseen valitut yritykset saivat etua etuuskohtelun mukaisesta rahoituksesta vaihtovelkakirjalainojen muodossa.

—

Oikeusperusta (95)

95

| — | Kiinan kansantasavallan laki arvopapereista (vuoden 2014 versio), jäljempänä ’arvopaperilaki’
   (96); |
| --- | --- |

—

Kiinan kansantasavallan laki arvopapereista (vuoden 2014 versio), jäljempänä ’arvopaperilaki’
   (96);

96

| — | Pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevat hallinnolliset toimenpiteet (vuoden 2008 versio) (97); |
| --- | --- |

—

Pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevat hallinnolliset toimenpiteet (vuoden 2008 versio) (97);

97

| — | Arvopapereiden liikkeeseenlaskun ja listautumisen järjestämistä koskevat hallinnolliset toimenpiteet (vuoden 2008 versio) (98); |
| --- | --- |

—

Arvopapereiden liikkeeseenlaskun ja listautumisen järjestämistä koskevat hallinnolliset toimenpiteet (vuoden 2008 versio) (98);

98

| — | Arvopapereiden liikkeeseenlaskua ja merkintää koskevat hallinnolliset toimenpiteet (vuoden 2018 versio); |
| --- | --- |

—

Arvopapereiden liikkeeseenlaskua ja merkintää koskevat hallinnolliset toimenpiteet (vuoden 2018 versio);

| — | Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevat valtioneuvoston säännöt, annettu 18.1.2011; |
| --- | --- |

—

Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevat valtioneuvoston säännöt, annettu 18.1.2011;

| — | Yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskua ja kauppaa koskevat hallinnolliset toimenpiteet, CSRC:n määräys nro 113, 15.1.2015; |
| --- | --- |

—

Yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskua ja kauppaa koskevat hallinnolliset toimenpiteet, CSRC:n määräys nro 113, 15.1.2015;

| — | Kiinan keskuspankin toimenpiteet rahoitusalan ulkopuolisten yritysten velkarahoitusinstrumenttien hallinnosta pankkien välisillä velkakirjalainamarkkinoilla, Kiinan keskuspankin määräys [2008] nro 12, 9.4.2008. |
| --- | --- |

—

Kiinan keskuspankin toimenpiteet rahoitusalan ulkopuolisten yritysten velkarahoitusinstrumenttien hallinnosta pankkien välisillä velkakirjalainamarkkinoilla, Kiinan keskuspankin määräys [2008] nro 12, 9.4.2008.

| — | Vaihtovelkakirjalainoihin sovellettava sääntelykehys |
| --- | --- |

—

Vaihtovelkakirjalainoihin sovellettava sääntelykehys

| (395) | Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevissa säännöissä ja yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskua ja kauppaa koskevissa hallinnollisissa toimenpiteissä asetetaan yleinen oikeudellinen kehys, jota sovelletaan yritysten joukkovelkakirjalainoihin. Yritysten vaihtovelkakirjalainoihin sovelletaan kuitenkin erityislainsäädäntöä, johon sisältyvät pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevat hallinnolliset toimenpiteet, arvopapereiden liikkeeseenlaskua ja merkintää koskevat hallinnolliset toimenpiteet ja arvopapereiden liikkeeseenlaskun ja listautumisen järjestämistä koskevat hallinnolliset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(395)

Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevissa säännöissä ja yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskua ja kauppaa koskevissa hallinnollisissa toimenpiteissä asetetaan yleinen oikeudellinen kehys, jota sovelletaan yritysten joukkovelkakirjalainoihin. Yritysten vaihtovelkakirjalainoihin sovelletaan kuitenkin erityislainsäädäntöä, johon sisältyvät pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevat hallinnolliset toimenpiteet, arvopapereiden liikkeeseenlaskua ja merkintää koskevat hallinnolliset toimenpiteet ja arvopapereiden liikkeeseenlaskun ja listautumisen järjestämistä koskevat hallinnolliset toimenpiteet.

| (396) | Pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 14 §:ssä määritellään yritysten vaihtovelkakirjalainat ”vaihtovelkakirjalainoiksi, jotka liikkeeseen laskeva yhtiö laskee liikkeeseen lainsäädännön mukaisesti ja jotka voidaan vaihtaa osakkeiksi tietyn ajanjakson aikana ja määriteltyjen edellytysten mukaisesti.” |
| --- | --- |

(396)

Pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 14 §:ssä määritellään yritysten vaihtovelkakirjalainat ”vaihtovelkakirjalainoiksi, jotka liikkeeseen laskeva yhtiö laskee liikkeeseen lainsäädännön mukaisesti ja jotka voidaan vaihtaa osakkeiksi tietyn ajanjakson aikana ja määriteltyjen edellytysten mukaisesti.”

| (397) | Arvopaperilain (vuoden 2014 version), jota sovellettiin silloin, kun otokseen valitut yritykset laskivat liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja, 11 §:n mukaan, pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 45 §:n ja arvopapereiden liikkeeseenlaskun ja listautumisen sponsorointia koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 2 §:n mukaan yritysten, jotka haluavat laskea liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja, on hankittava merkintätakuun antajana toimivan järjestäjän palvelut. Järjestä huolehtii velkakirjalainojen liikkeeseenlaskusta, suosittelee liikkeeseenlaskijaa, toimittaa hakemusasiakirjat CSRC:lle hyväksyttäväksi, neuvottelee korkoprosentit, joilla velkakirjalaina esitetään sijoittajille, ja on vastuussa sellaisten sijoittajien löytämisestä, jotka hyväksyvät liikkeeseenlaskun ehdot, myös koron. |
| --- | --- |

(397)

Arvopaperilain (vuoden 2014 version), jota sovellettiin silloin, kun otokseen valitut yritykset laskivat liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja, 11 §:n mukaan, pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 45 §:n ja arvopapereiden liikkeeseenlaskun ja listautumisen sponsorointia koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 2 §:n mukaan yritysten, jotka haluavat laskea liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja, on hankittava merkintätakuun antajana toimivan järjestäjän palvelut. Järjestä huolehtii velkakirjalainojen liikkeeseenlaskusta, suosittelee liikkeeseenlaskijaa, toimittaa hakemusasiakirjat CSRC:lle hyväksyttäväksi, neuvottelee korkoprosentit, joilla velkakirjalaina esitetään sijoittajille, ja on vastuussa sellaisten sijoittajien löytämisestä, jotka hyväksyvät liikkeeseenlaskun ehdot, myös koron.

| (398) | Sääntelykehyksen mukaisesti vaihtovelkakirjalainoja ei voida laskea liikkeeseen eikä niillä voida käydä kauppaa vapaasti Kiinassa. CSRC:n on hyväksyttävä jokaisen velkakirjalainan liikkeeseenlasku. Arvopaperilain (vuoden 2014 version) 16 §:n mukaan ”pörssiyhtiöiden, jotka laskevat liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja, on täytettävä tässä laissa säädetyt osakkeiden yleisölle tarjoamista koskevat vaatimukset ja hankittava valtioneuvoston arvopaperialan sääntelyviranomaisten hyväksyntä”. Arvopapereiden liikkeeseenlaskua ja merkintää koskevien hallinnollisten toimenpiteiden, joita sovelletaan vaihtovelkakirjalainoihin, 3 §:n mukaan ”CSRC valvoo ja hallinnoi arvopapereiden tarjoamista ja merkintää lainsäädännön mukaisesti”. Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien valtioneuvoston sääntöjen 10 §:n mukaan yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskulle on lisäksi vuotuiset kiintiöt. |
| --- | --- |

(398)

Sääntelykehyksen mukaisesti vaihtovelkakirjalainoja ei voida laskea liikkeeseen eikä niillä voida käydä kauppaa vapaasti Kiinassa. CSRC:n on hyväksyttävä jokaisen velkakirjalainan liikkeeseenlasku. Arvopaperilain (vuoden 2014 version) 16 §:n mukaan ”pörssiyhtiöiden, jotka laskevat liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja, on täytettävä tässä laissa säädetyt osakkeiden yleisölle tarjoamista koskevat vaatimukset ja hankittava valtioneuvoston arvopaperialan sääntelyviranomaisten hyväksyntä”. Arvopapereiden liikkeeseenlaskua ja merkintää koskevien hallinnollisten toimenpiteiden, joita sovelletaan vaihtovelkakirjalainoihin, 3 §:n mukaan ”CSRC valvoo ja hallinnoi arvopapereiden tarjoamista ja merkintää lainsäädännön mukaisesti”. Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien valtioneuvoston sääntöjen 10 §:n mukaan yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskulle on lisäksi vuotuiset kiintiöt.

| (399) | Arvopaperilain (vuoden 2014 version) 16 §:n mukaan velkakirjalainojen julkisen liikkeeseenlaskun on täytettävä seuraavat edellytykset: ”hankittujen varojen käyttötarkoituksen on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukaista” ja ”yrityksen velkakirjalainojen julkisesta liikkeeseenlaskusta saadut varat on käytettävä vain hyväksyttyihin tarkoituksiin”. Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien sääntöjen 12 §:ssä toistetaan, että hankittujen varojen käyttötarkoituksen on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukainen. Pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 10(2) §:ssä, joka on vaihtovelkakirjoihin sovellettava erityissäännös (lex specialis), säädetään, että ”hankittujen varojen käyttötarkoituksen on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukainen”. |
| --- | --- |

(399)

Arvopaperilain (vuoden 2014 version) 16 §:n mukaan velkakirjalainojen julkisen liikkeeseenlaskun on täytettävä seuraavat edellytykset: ”hankittujen varojen käyttötarkoituksen on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukaista” ja ”yrityksen velkakirjalainojen julkisesta liikkeeseenlaskusta saadut varat on käytettävä vain hyväksyttyihin tarkoituksiin”. Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien sääntöjen 12 §:ssä toistetaan, että hankittujen varojen käyttötarkoituksen on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukainen. Pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 10(2) §:ssä, joka on vaihtovelkakirjoihin sovellettava erityissäännös (lex specialis), säädetään, että ”hankittujen varojen käyttötarkoituksen on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukainen”.

lex specialis

| (400) | Kiinan viranomaiset selittivät etätarkastuksen aikana kyseisen virkkeen tarkoittavan, että hankittuja varoja ei saa käyttää hankkeisiin, jotka liittyvät teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa lueteltuihin ”rajoitettaviin” tuotannonaloihin. Luettelossa esitetään kolme hankkeiden luokkaa: kannustettavat, rajoitettavat ja poistettavat. Rajoitettavien luokkaan kuuluvat uudet hankkeet ovat kiellettyjä, ja käynnissä oleva tuotanto suunnataan innovointiin ja päivittämiseen, kun taas poistettavien luokkaan kuuluvat käynnissä olevat hankkeet eivät saa hankkia investointeja. Sen vuoksi voidaan päätellä, että ”valtion teollisuuspolitiikan mukaisesti” voi tarkoittaa vain sitä, että investointihanke kuuluu ”kannustettavaan” ryhmään, joka voi saada luottotukea rahoituslaitoksilta. |
| --- | --- |

(400)

Kiinan viranomaiset selittivät etätarkastuksen aikana kyseisen virkkeen tarkoittavan, että hankittuja varoja ei saa käyttää hankkeisiin, jotka liittyvät teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa lueteltuihin ”rajoitettaviin” tuotannonaloihin. Luettelossa esitetään kolme hankkeiden luokkaa: kannustettavat, rajoitettavat ja poistettavat. Rajoitettavien luokkaan kuuluvat uudet hankkeet ovat kiellettyjä, ja käynnissä oleva tuotanto suunnataan innovointiin ja päivittämiseen, kun taas poistettavien luokkaan kuuluvat käynnissä olevat hankkeet eivät saa hankkia investointeja. Sen vuoksi voidaan päätellä, että ”valtion teollisuuspolitiikan mukaisesti” voi tarkoittaa vain sitä, että investointihanke kuuluu ”kannustettavaan” ryhmään, joka voi saada luottotukea rahoituslaitoksilta.

| (401) | Kuten 116 kappaleessa selitetään, päätöksessä nro 40 viitataan teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon ja todetaan, että ”jos investointihanke kuuluu kannustettavien hankkeiden luokkaan, sitä tarkastellaan, se hyväksytään ja se kirjataan investointeja koskevien kansallisten säädösten mukaisesti; kaikkien rahoituslaitosten on tarjottava luottotukea luotonantoperiaatteiden mukaisesti”. Tästä seuraa, että vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlasku, joka kohdistuu välttämättä kannustettavaan tuotannonalaan, kuten on osoitettu, vastaa rahoituslaitosten käytäntöä tukea näitä tuotannonaloja. |
| --- | --- |

(401)

Kuten 116 kappaleessa selitetään, päätöksessä nro 40 viitataan teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon ja todetaan, että ”jos investointihanke kuuluu kannustettavien hankkeiden luokkaan, sitä tarkastellaan, se hyväksytään ja se kirjataan investointeja koskevien kansallisten säädösten mukaisesti; kaikkien rahoituslaitosten on tarjottava luottotukea luotonantoperiaatteiden mukaisesti”. Tästä seuraa, että vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlasku, joka kohdistuu välttämättä kannustettavaan tuotannonalaan, kuten on osoitettu, vastaa rahoituslaitosten käytäntöä tukea näitä tuotannonaloja.

| (402) | Myös yritysten velkakirjalainojen korot ovat tiukasti säänneltyjä. Pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 16 §:ssä säädetään, että ”vaihtovelkakirjalainojen koron määrittävät liikkeeseenlaskeva yhtiö ja johtava merkintätakuun antaja neuvotteluissa, mutta sen on täytettävä valtion asiaankuuluvat säännökset”. Arvopaperilain (vuoden 2014 version) 16(5) §:n mukaan ”yritysten velkakirjalainojen kuponkikorko ei saa ylittää valtioneuvoston määräämää kuponkikorkoa”. Lisäksi yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien sääntöjen, joita sovelletaan yleisesti kaikkiin velkakirjalainoihin, 18 §:n mukaan ”yritysten velkakirjalainoista tarjottu korko saa olla enintään 40 prosenttia korosta, jonka pankit maksavat yksityishenkilöille määräaikaistalletuksista, joilla on sama maturiteetti”. |
| --- | --- |

(402)

Myös yritysten velkakirjalainojen korot ovat tiukasti säänneltyjä. Pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 16 §:ssä säädetään, että ”vaihtovelkakirjalainojen koron määrittävät liikkeeseenlaskeva yhtiö ja johtava merkintätakuun antaja neuvotteluissa, mutta sen on täytettävä valtion asiaankuuluvat säännökset”. Arvopaperilain (vuoden 2014 version) 16(5) §:n mukaan ”yritysten velkakirjalainojen kuponkikorko ei saa ylittää valtioneuvoston määräämää kuponkikorkoa”. Lisäksi yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien sääntöjen, joita sovelletaan yleisesti kaikkiin velkakirjalainoihin, 18 §:n mukaan ”yritysten velkakirjalainoista tarjottu korko saa olla enintään 40 prosenttia korosta, jonka pankit maksavat yksityishenkilöille määräaikaistalletuksista, joilla on sama maturiteetti”.

| (403) | Pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 17 §:n mukaan ”voidakseen laskea julkisesti liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja yrityksen on annettava pätevän luottoluokituslaitoksen tehtäväksi tehdä luottoluokitus ja jatkoluokitukset”. Lisäksi yleisesti sovellettavien yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskua ja kauppaa koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 18 §:n mukaan vain tiettyjä velkakirjalainoja, jotka täyttävät tiukat laatukriteerit, kuten AAA-luottoluokituksen, voidaan laskea liikkeeseen julkisesti julkisille sijoittajille tai kokeneille sijoittajille ainoastaan liikkeeseenlaskijan harkinnan perusteella. Yritysten velkakirjalainoja, jotka eivät täytä näitä vaatimuksia, voidaan laskea julkisesti liikkeeseen ainoastaan kokeneille sijoittajille. |
| --- | --- |

(403)

Pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 17 §:n mukaan ”voidakseen laskea julkisesti liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja yrityksen on annettava pätevän luottoluokituslaitoksen tehtäväksi tehdä luottoluokitus ja jatkoluokitukset”. Lisäksi yleisesti sovellettavien yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskua ja kauppaa koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 18 §:n mukaan vain tiettyjä velkakirjalainoja, jotka täyttävät tiukat laatukriteerit, kuten AAA-luottoluokituksen, voidaan laskea liikkeeseen julkisesti julkisille sijoittajille tai kokeneille sijoittajille ainoastaan liikkeeseenlaskijan harkinnan perusteella. Yritysten velkakirjalainoja, jotka eivät täytä näitä vaatimuksia, voidaan laskea julkisesti liikkeeseen ainoastaan kokeneille sijoittajille.

a)   Julkisina eliminä toimivat rahoituslaitokset

| (404) | Bloombergin julkaisun ”China bond market insight 2021” mukaan useimmat sijoittajat ovat institutionaalisia sijoittajia, muun muassa rahoituslaitoksia. Liikepankkien osuus sijoittajista on 57 prosenttia ja poliittisin perustein toimivien pankkien 3 prosenttia (99). Lisäksi komissio totesi, että yhden otokseen valitun yrityksen liikkeeseen laskeman vaihtovelkakirjalainan sijoittajista 85 prosenttia kuuluu institutionaalisten sijoittajien luokkaan, johon sisältyvät rahoituslaitokset. |
| --- | --- |

(404)

Bloombergin julkaisun ”China bond market insight 2021” mukaan useimmat sijoittajat ovat institutionaalisia sijoittajia, muun muassa rahoituslaitoksia. Liikepankkien osuus sijoittajista on 57 prosenttia ja poliittisin perustein toimivien pankkien 3 prosenttia (99). Lisäksi komissio totesi, että yhden otokseen valitun yrityksen liikkeeseen laskeman vaihtovelkakirjalainan sijoittajista 85 prosenttia kuuluu institutionaalisten sijoittajien luokkaan, johon sisältyvät rahoituslaitokset.

99

| (405) | Teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon kannustettavana tuotannonalana sisältyvällä valokaapelien tuotannonalalla on lisäksi oikeus rahoituslaitosten myöntämään luottotukeen päätöksen nro 40 perusteella. Se, että vaihtovelkakirjalainoilla, kuten otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemilla vaihtovelkakirjalainoilla, on alhainen korkoprosentti, viittaa voimakkaasti siihen, että rahoituslaitokset ovat suurimpia sijoittajia näihin velkakirjalainoihin. Niiden on annettava luottotukea näille yrityksille, ja ne ottavat sijoitus-/rahoituspäätöksen tekemisessä huomioon muita seikkoja kuin korkokorvauksen, kuten poliittiset tavoitteet. Markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja ottaisi tarkemmin huomioon sijoituksensa tuoton eikä todennäköisesti sijoittaisi vaihtovelkakirjalainoihin, joiden korko on hyvin alhainen. Lisäksi molempien vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien taloudellista tilannetta koskevat komission päätelmät 3.5.3.3 jaksossa niiden maksuvalmius- ja vakavaraisuusprofiilien osalta osoittavat, että markkinaolosuhteissa toimivat sijoittajat eivät sijoittaisi vaihtovelkakirjalainojen kaltaisiin rahoitusvälineisiin, joiden tuotto on alhainen, jos liikkeeseenlaskijan maksuvalmius- ja vakavaraisuusriskit ovat suuret. Sen vuoksi komissio katsoo, että vain sijoittajat, joiden perusteet ovat muut kuin sijoituksen taloudellinen tuotto, kuten oikeudellinen velvoite antaa rahoitusta kannustettaviin tuotannonaloihin kuuluville yrityksille, tekisivät tällaisen sijoituksen. |
| --- | --- |

(405)

Teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon kannustettavana tuotannonalana sisältyvällä valokaapelien tuotannonalalla on lisäksi oikeus rahoituslaitosten myöntämään luottotukeen päätöksen nro 40 perusteella. Se, että vaihtovelkakirjalainoilla, kuten otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemilla vaihtovelkakirjalainoilla, on alhainen korkoprosentti, viittaa voimakkaasti siihen, että rahoituslaitokset ovat suurimpia sijoittajia näihin velkakirjalainoihin. Niiden on annettava luottotukea näille yrityksille, ja ne ottavat sijoitus-/rahoituspäätöksen tekemisessä huomioon muita seikkoja kuin korkokorvauksen, kuten poliittiset tavoitteet. Markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja ottaisi tarkemmin huomioon sijoituksensa tuoton eikä todennäköisesti sijoittaisi vaihtovelkakirjalainoihin, joiden korko on hyvin alhainen. Lisäksi molempien vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien taloudellista tilannetta koskevat komission päätelmät 3.5.3.3 jaksossa niiden maksuvalmius- ja vakavaraisuusprofiilien osalta osoittavat, että markkinaolosuhteissa toimivat sijoittajat eivät sijoittaisi vaihtovelkakirjalainojen kaltaisiin rahoitusvälineisiin, joiden tuotto on alhainen, jos liikkeeseenlaskijan maksuvalmius- ja vakavaraisuusriskit ovat suuret. Sen vuoksi komissio katsoo, että vain sijoittajat, joiden perusteet ovat muut kuin sijoituksen taloudellinen tuotto, kuten oikeudellinen velvoite antaa rahoitusta kannustettaviin tuotannonaloihin kuuluville yrityksille, tekisivät tällaisen sijoituksen.

| (406) | Ottaen huomioon 404 ja 405 kappaleessa esitetyt tosiseikat komissio katsoi, että on asiaa tukevaa näyttöä, jonka mukaan otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien vaihtovelkakirjalainojen sijoittajista suurin osa on rahoituslaitoksia, joilla on oikeudellinen velvoite tarjota luottotukea valokaapelien tuottajille. |
| --- | --- |

(406)

Ottaen huomioon 404 ja 405 kappaleessa esitetyt tosiseikat komissio katsoi, että on asiaa tukevaa näyttöä, jonka mukaan otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien vaihtovelkakirjalainojen sijoittajista suurin osa on rahoituslaitoksia, joilla on oikeudellinen velvoite tarjota luottotukea valokaapelien tuottajille.

| (407) | Näille rahoituslaitoksille on ominaista valtion vahva läsnäolo (ks. 3.5.1 jakso), ja Kiinan viranomaisilla on mahdollisuus harjoittaa merkittävää vaikutusvaltaa niihin nähden. Yleistä lainsäädäntökehystä, joissa nämä rahoituslaitokset toimivat, sovelletaan myös vaihtovelkakirjalainoihin. |
| --- | --- |

(407)

Näille rahoituslaitoksille on ominaista valtion vahva läsnäolo (ks. 3.5.1 jakso), ja Kiinan viranomaisilla on mahdollisuus harjoittaa merkittävää vaikutusvaltaa niihin nähden. Yleistä lainsäädäntökehystä, joissa nämä rahoituslaitokset toimivat, sovelletaan myös vaihtovelkakirjalainoihin.

| (408) | Komissio päätteli edellä 1 ja 2 jaksossa, että valtion omistamat rahoituslaitokset ovat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa (luettuna yhdessä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan kanssa) tarkoitettuja julkisia elimiä ja että Kiinan viranomaisten katsotaan valtuuttavan tai määräävän ne huolehtimaan tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvista tehtävistä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio päätteli 3.5.1.2 jaksossa, että valtio valtuuttaa ja määrää myös yksityisiä rahoituslaitoksia. |
| --- | --- |

(408)

Komissio päätteli edellä 1 ja 2 jaksossa, että valtion omistamat rahoituslaitokset ovat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa (luettuna yhdessä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan kanssa) tarkoitettuja julkisia elimiä ja että Kiinan viranomaisten katsotaan valtuuttavan tai määräävän ne huolehtimaan tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvista tehtävistä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio päätteli 3.5.1.2 jaksossa, että valtio valtuuttaa ja määrää myös yksityisiä rahoituslaitoksia.

| (409) | Komissio hankki konkreettista näyttöä merkityksellisestä määräysvallasta tutkimalla tosiasiallisia vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskuja. Se tarkasteli sen vuoksi oikeudellista ympäristöä (ks. 395–403) yhdessä tutkimuksen konkreettisten havaintojen kanssa. |
| --- | --- |

(409)

Komissio hankki konkreettista näyttöä merkityksellisestä määräysvallasta tutkimalla tosiasiallisia vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskuja. Se tarkasteli sen vuoksi oikeudellista ympäristöä (ks. 395–403) yhdessä tutkimuksen konkreettisten havaintojen kanssa.

| (410) | Komissio totesi, että otokseen valitut kaksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää laskivat liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja erittäin alhaisilla ja samanlaisilla koroilla yritysten rahoitus- ja luottoriskitilanteesta riippumatta. |
| --- | --- |

(410)

Komissio totesi, että otokseen valitut kaksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää laskivat liikkeeseen vaihtovelkakirjalainoja erittäin alhaisilla ja samanlaisilla koroilla yritysten rahoitus- ja luottoriskitilanteesta riippumatta.

| (411) | Käytännössä vaihtovelkakirjalainojen korkoihin vaikuttaa yrityksen luottoluokitus, samoin kuin lainoihin. Paikalliset luottoluokitusmarkkinat ovat kuitenkin vääristyneet ja luottoluokitukset ovat epäluotettavia, kuten komissio päätteli 280 kappaleessa. Kiinan velkakirjalainojen markkinoita hallitsee viisi paikallista luottoluokituslaitosta (ks. 274 kappale), ja ne ovat antaneet noin 90 prosentille velkakirjalainoista AAA-luokituksen, kun taas monet liikkeeseenlaskijat ovat saaneet S&P:n liikkeeseenlaskijoiden yleisen luokitusasteikon mukaisen alemman luokituksen A ja BBB. |
| --- | --- |

(411)

Käytännössä vaihtovelkakirjalainojen korkoihin vaikuttaa yrityksen luottoluokitus, samoin kuin lainoihin. Paikalliset luottoluokitusmarkkinat ovat kuitenkin vääristyneet ja luottoluokitukset ovat epäluotettavia, kuten komissio päätteli 280 kappaleessa. Kiinan velkakirjalainojen markkinoita hallitsee viisi paikallista luottoluokituslaitosta (ks. 274 kappale), ja ne ovat antaneet noin 90 prosentille velkakirjalainoista AAA-luokituksen, kun taas monet liikkeeseenlaskijat ovat saaneet S&P:n liikkeeseenlaskijoiden yleisen luokitusasteikon mukaisen alemman luokituksen A ja BBB.

| (412) | Tätä osoittaa se, että otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien velkakirjalainojen luottoluokitusraportit eivät vastanneet niiden tosiasiallista taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(412)

Tätä osoittaa se, että otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien velkakirjalainojen luottoluokitusraportit eivät vastanneet niiden tosiasiallista taloudellista tilannetta.

| (413) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaiset rahoituslaitokset, jotka ovat otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien vaihtovelkakirjalainojen suurimpia sijoittajia, noudattivat päätöksessä nro 40 annettuja poliittisia suuntaviivoja tarjoamalla etuuskohtelun mukaista rahoitusta erittäin alhaisilla koroilla kannustettaviin tuotannonaloihin kuuluville yrityksille ja toimivat siten joko perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuina julkisina eliminä tai perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettuina eliminä, jotka ovat viranomaisten valtuuttamia tai määräämiä. |
| --- | --- |

(413)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaiset rahoituslaitokset, jotka ovat otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien vaihtovelkakirjalainojen suurimpia sijoittajia, noudattivat päätöksessä nro 40 annettuja poliittisia suuntaviivoja tarjoamalla etuuskohtelun mukaista rahoitusta erittäin alhaisilla koroilla kannustettaviin tuotannonaloihin kuuluville yrityksille ja toimivat siten joko perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuina julkisina eliminä tai perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettuina eliminä, jotka ovat viranomaisten valtuuttamia tai määräämiä.

| (414) | Suostumalla sijoittamaan vaihtovelkakirjalainoihin, joiden tuotto on hyvin alhainen liikkeeseenlaskijan riskiprofiilista riippumatta, rahoituslaitokset tarjosivat etua otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. |
| --- | --- |

(414)

Suostumalla sijoittamaan vaihtovelkakirjalainoihin, joiden tuotto on hyvin alhainen liikkeeseenlaskijan riskiprofiilista riippumatta, rahoituslaitokset tarjosivat etua otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille.

| (415) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset kiistivät komission päätelmän, jonka mukaan rahoituslaitokset, jotka ostivat suurimman osan vaihtovelkakirjalainoista, toimivat julkisina eliminä. Kiinan viranomaiset väittivät, että yritysten velkakirjalainojen ja vaihtovelkakirjalainojen ostaminen on tavanomainen kaupallinen käytäntö, jota esiintyy kaikilla keskeisillä lainkäyttöalueilla, myös unionissa ja Yhdysvalloissa. Kiinan viranomaisten mukaan rahoituslaitosten suorittama tehtävä, kun ne ostavat velkakirjalainoja tai myöntävät lainoja, on täysin erilainen, minkä vuoksi komission pitäisi tehdä erillinen arviointi, jos rahoituslaitoksia pidettäisiin julkisina eliminä velkakirjalainojen ostamisen osalta, ja tapauskohtainen arviointi kustakin rahoituslaitoksesta. Kiinan viranomaiset totesivat myös, että komissio ei analysoinut, oliko yritysten velkakirjalainoilla tai vaihtovelkakirjalainoilla muita ostajia kuin kiinalaiset pankit ja rahoituslaitokset ja oliko ostajina yksityisiä ostajia. Lisäksi Kiinan viranomaiset totesivat, että Kiinan rahoitusvalvontajärjestelmän tarkoituksena yritysten velkakirjalainojen ja vaihtovelkakirjalainojen osalta on varmistaa järjestelmän turvallisuus ja suojella sijoittajien oikeuksia ja etuja ja että järjestelmä ei sinänsä osoita valtion puuttumista toimintaan. |
| --- | --- |

(415)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset kiistivät komission päätelmän, jonka mukaan rahoituslaitokset, jotka ostivat suurimman osan vaihtovelkakirjalainoista, toimivat julkisina eliminä. Kiinan viranomaiset väittivät, että yritysten velkakirjalainojen ja vaihtovelkakirjalainojen ostaminen on tavanomainen kaupallinen käytäntö, jota esiintyy kaikilla keskeisillä lainkäyttöalueilla, myös unionissa ja Yhdysvalloissa. Kiinan viranomaisten mukaan rahoituslaitosten suorittama tehtävä, kun ne ostavat velkakirjalainoja tai myöntävät lainoja, on täysin erilainen, minkä vuoksi komission pitäisi tehdä erillinen arviointi, jos rahoituslaitoksia pidettäisiin julkisina eliminä velkakirjalainojen ostamisen osalta, ja tapauskohtainen arviointi kustakin rahoituslaitoksesta. Kiinan viranomaiset totesivat myös, että komissio ei analysoinut, oliko yritysten velkakirjalainoilla tai vaihtovelkakirjalainoilla muita ostajia kuin kiinalaiset pankit ja rahoituslaitokset ja oliko ostajina yksityisiä ostajia. Lisäksi Kiinan viranomaiset totesivat, että Kiinan rahoitusvalvontajärjestelmän tarkoituksena yritysten velkakirjalainojen ja vaihtovelkakirjalainojen osalta on varmistaa järjestelmän turvallisuus ja suojella sijoittajien oikeuksia ja etuja ja että järjestelmä ei sinänsä osoita valtion puuttumista toimintaan.

| (416) | Komissio oli eri mieltä Kiinan viranomaisten väitteestä, jonka mukaan komissio ei tehnyt erillistä arviointia rahoituslaitosten toiminnasta julkisena elimenä niiden ostaessa velkakirjalainoja. Komission 3.5.1 jaksossa tekemien päätelmien lisäksi se hankki konkreettista näyttöä merkityksellisestä määräysvallan käytöstä vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskujen perusteella ja suoritti erillisen arvioinnin 409–413 kappaleessa. Komissio oli Kiinan viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että yritysten velkakirjalainojen ja vaihtovelkakirjalainojen ostaminen saattaa periaatteessa on tavanomainen kaupallinen käytäntö, jota esiintyy kaikilla keskeisillä lainkäyttöalueilla, mutta se toi esiin, että kiinalaisten rahoituslaitosten suorittamille yritysten velkakirjalainojen ostoille on ominaista valtion puuttuminen toimintaan, kuten 413 kappaleessa osoitetaan. Komissio oli eri mieltä myös Kiinan viranomaisten väitteestä, jonka mukaan se ei analysoinut, oliko yritysten velkakirjalainoilla tai vaihtovelkakirjalainoilla muita ostajia kuin kiinalaiset pankit ja rahoituslaitokset. Komissio toi esiin 404 ja 406 kappaleessa, että yhden otokseen valitun yrityksen liikkeeseen laskemien vaihtovelkakirjalainojen sijoittajista 85 prosenttia oli institutionaalisia sijoittajia, myös rahoituslaitoksia, ja että on asiaa tukevaa näyttöä, jonka mukaan otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien vaihtovelkakirjalainojen sijoittajista suurin osa on rahoituslaitoksia, joilla on oikeudellinen velvoite tarjota luottotukea valokaapelien tuottajille. Kun otetaan huomioon institutionaalisten sijoittajien, myös rahoituslaitosten, suuri osuus, komissio katsoi, että ne ovat määrittäneet yritysten vaihtovelkakirjalainojen ominaisuudet, etenkin alhaisen kuponkikoron, ja että muut sijoittajat, kuten yksityiset sijoittajat, vain noudattivat näitä ehtoja. Komissio katsoi vielä, että Kiinan rahoitusvalvontajärjestelmä yritysten velkakirjalainojen ja vaihtovelkakirjalainojen osalta on vain yksi tekijä, joka yhdessä rahoituslaitosten myöntämään rahoitukseen sovellettavan sääntelykehyksen (ks. 405–407 kappale) sekä rahoituslaitosten konkreettisen käyttäytymisen kanssa viittasi siihen, että Kiinan viranomaiset puuttuvat toimintaan. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(416)

Komissio oli eri mieltä Kiinan viranomaisten väitteestä, jonka mukaan komissio ei tehnyt erillistä arviointia rahoituslaitosten toiminnasta julkisena elimenä niiden ostaessa velkakirjalainoja. Komission 3.5.1 jaksossa tekemien päätelmien lisäksi se hankki konkreettista näyttöä merkityksellisestä määräysvallan käytöstä vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskujen perusteella ja suoritti erillisen arvioinnin 409–413 kappaleessa. Komissio oli Kiinan viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että yritysten velkakirjalainojen ja vaihtovelkakirjalainojen ostaminen saattaa periaatteessa on tavanomainen kaupallinen käytäntö, jota esiintyy kaikilla keskeisillä lainkäyttöalueilla, mutta se toi esiin, että kiinalaisten rahoituslaitosten suorittamille yritysten velkakirjalainojen ostoille on ominaista valtion puuttuminen toimintaan, kuten 413 kappaleessa osoitetaan. Komissio oli eri mieltä myös Kiinan viranomaisten väitteestä, jonka mukaan se ei analysoinut, oliko yritysten velkakirjalainoilla tai vaihtovelkakirjalainoilla muita ostajia kuin kiinalaiset pankit ja rahoituslaitokset. Komissio toi esiin 404 ja 406 kappaleessa, että yhden otokseen valitun yrityksen liikkeeseen laskemien vaihtovelkakirjalainojen sijoittajista 85 prosenttia oli institutionaalisia sijoittajia, myös rahoituslaitoksia, ja että on asiaa tukevaa näyttöä, jonka mukaan otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien vaihtovelkakirjalainojen sijoittajista suurin osa on rahoituslaitoksia, joilla on oikeudellinen velvoite tarjota luottotukea valokaapelien tuottajille. Kun otetaan huomioon institutionaalisten sijoittajien, myös rahoituslaitosten, suuri osuus, komissio katsoi, että ne ovat määrittäneet yritysten vaihtovelkakirjalainojen ominaisuudet, etenkin alhaisen kuponkikoron, ja että muut sijoittajat, kuten yksityiset sijoittajat, vain noudattivat näitä ehtoja. Komissio katsoi vielä, että Kiinan rahoitusvalvontajärjestelmä yritysten velkakirjalainojen ja vaihtovelkakirjalainojen osalta on vain yksi tekijä, joka yhdessä rahoituslaitosten myöntämään rahoitukseen sovellettavan sääntelykehyksen (ks. 405–407 kappale) sekä rahoituslaitosten konkreettisen käyttäytymisen kanssa viittasi siihen, että Kiinan viranomaiset puuttuvat toimintaan. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väitteet hylättiin.

b)   Erityisyys

| (417) | Komissio katsoi, että etuuskohtelun mukainen rahoitus vaihtovelkakirjalainojen kautta on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Vaihtovelkakirjalainoja ei voida laskea liikkeeseen ilman CSRC:n hyväksyntää; se tarkistaa, täyttyvätkö kaikki vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskua koskevat lakisääteiset edellytykset. Kiinan arvopaperilain (vuoden 2014 versio) ja pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden (joita sovelletaan erityisesti vaihtovelkakirjalainoihin) mukaan vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukaista, kuten 399 kappaleessa selitetään. Komissio katsoi 400 kappaleessa, että ”valtion teollisuuspolitiikan mukaisesti” tarkoittaa sitä, että investointihanke kuuluu teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa ”kannustettavaan” ryhmään, johon valokaapelien tuotannonala kuuluu. |
| --- | --- |

(417)

Komissio katsoi, että etuuskohtelun mukainen rahoitus vaihtovelkakirjalainojen kautta on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Vaihtovelkakirjalainoja ei voida laskea liikkeeseen ilman CSRC:n hyväksyntää; se tarkistaa, täyttyvätkö kaikki vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskua koskevat lakisääteiset edellytykset. Kiinan arvopaperilain (vuoden 2014 versio) ja pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden (joita sovelletaan erityisesti vaihtovelkakirjalainoihin) mukaan vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukaista, kuten 399 kappaleessa selitetään. Komissio katsoi 400 kappaleessa, että ”valtion teollisuuspolitiikan mukaisesti” tarkoittaa sitä, että investointihanke kuuluu teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa ”kannustettavaan” ryhmään, johon valokaapelien tuotannonala kuuluu.

| (418) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset totesivat, että velkakirjalainamarkkinoita säännellään kaikissa maissa, koska kyse on talouden vakaudesta. Kriteerit, jotka yrityksen on täytettävä, jotta se voi laskea liikkeeseen velkakirjalainoja, ovat luonteeltaan taloudellisia eivätkä poliittisia. Kiinan viranomaiset olivat eri mieltä väitteestä, jonka mukaan ”vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukaista”, ja toistivat, että valokaapelien tuotannonala ei ole kannustettava tuotannonala. Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että komissio ei ollut osoittanut, että velkakirjalainojen myynti rajoittuisi nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin. |
| --- | --- |

(418)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset totesivat, että velkakirjalainamarkkinoita säännellään kaikissa maissa, koska kyse on talouden vakaudesta. Kriteerit, jotka yrityksen on täytettävä, jotta se voi laskea liikkeeseen velkakirjalainoja, ovat luonteeltaan taloudellisia eivätkä poliittisia. Kiinan viranomaiset olivat eri mieltä väitteestä, jonka mukaan ”vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukaista”, ja toistivat, että valokaapelien tuotannonala ei ole kannustettava tuotannonala. Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että komissio ei ollut osoittanut, että velkakirjalainojen myynti rajoittuisi nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin.

| (419) | Vaikka komissio oli samaa mieltä siitä, että velkakirjalainamarkkinat ovat säänneltyjä kaikissa maissa ja että kriteerit, jotka yrityksen on täytettävä voidakseen laskea liikkeeseen velkakirjalainoja, ovat luonteeltaan taloudellisia, se oli eri mieltä Kiinan viranomaisten väitteestä, jonka mukaan vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlasku ei ole poliittisesti suuntautunutta Kiinassa. Ensinnäkin komissio toisti näkemyksensä, jonka mukaan valokaapelien tuotannonala on kannustettava tuotannonala. Toiseksi komissio katsoi, että Kiinan arvopaperilain (vuoden 2014 versio) ja pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden, joita sovelletaan erityisesti vaihtovelkakirjalainoihin, sanamuodosta käy selvästi ilmi, että vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun on tapahduttava valtion teollisuuspolitiikan mukaisesti. Lopuksi komissio vahvisti 414 kappaleessa, että suostumalla sijoittamaan vaihtovelkakirjalainoihin, joiden tuotto on hyvin alhainen liikkeeseenlaskijan riskiprofiilista riippumatta, rahoituslaitokset tarjosivat etua otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Näin alhaisen kuponkikoron vaihtovelkakirjalainojen ostosta saatu taloudellinen etu rajoittuu nimenomaisesti kannustettaviin tuotannonaloihin, kuten valokaapelien tuotannonalaan, Kiinan viranomaisten suunnitteleman sääntelykehyksen vuoksi. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(419)

Vaikka komissio oli samaa mieltä siitä, että velkakirjalainamarkkinat ovat säänneltyjä kaikissa maissa ja että kriteerit, jotka yrityksen on täytettävä voidakseen laskea liikkeeseen velkakirjalainoja, ovat luonteeltaan taloudellisia, se oli eri mieltä Kiinan viranomaisten väitteestä, jonka mukaan vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlasku ei ole poliittisesti suuntautunutta Kiinassa. Ensinnäkin komissio toisti näkemyksensä, jonka mukaan valokaapelien tuotannonala on kannustettava tuotannonala. Toiseksi komissio katsoi, että Kiinan arvopaperilain (vuoden 2014 versio) ja pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden, joita sovelletaan erityisesti vaihtovelkakirjalainoihin, sanamuodosta käy selvästi ilmi, että vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun on tapahduttava valtion teollisuuspolitiikan mukaisesti. Lopuksi komissio vahvisti 414 kappaleessa, että suostumalla sijoittamaan vaihtovelkakirjalainoihin, joiden tuotto on hyvin alhainen liikkeeseenlaskijan riskiprofiilista riippumatta, rahoituslaitokset tarjosivat etua otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Näin alhaisen kuponkikoron vaihtovelkakirjalainojen ostosta saatu taloudellinen etu rajoittuu nimenomaisesti kannustettaviin tuotannonaloihin, kuten valokaapelien tuotannonalaan, Kiinan viranomaisten suunnitteleman sääntelykehyksen vuoksi. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väitteet hylättiin.

c)   Etuuden laskeminen

| (420) | Vaihtovelkakirjalainat ovat hybridivelkainstrumentteja, joilla on velkakirjalainan piirteitä, kuten koronmaksu, mutta niissä on myös mahdollisuus vaihtaa sijoitettu määrä osakkeiksi tietyin edellytyksin. Komissio totesi, että vain vähäinen osuus molempien otokseen valittujen yritysten vaihtovelkakirjalainoista oli vaihdettu osakkeiksi. Sen vuoksi otokseen valittujen kahden yrityksen vaihtovelkakirjalainat toimivat tutkimusajanjakson aikana vain velkakirjalainoina, jotka tarjosivat sijoittajille tuottoa koron muodossa samalla tavalla kuin lainat. Koska lainoja koskeva laskentamenetelmä (ks. 310 kappale) perustuu velkakirjalainoihin, komissio päätti noudattaa samaa menetelmää ottaen huomioon tämän tapauksen erityisolosuhteet (100). Tämä tarkoittaa sitä, että Yhdysvaltojen AA-luokiteltujen ja BB- tai B-luokiteltujen saman pituisten yritysvaihtovelkakirjalainojen suhteellista erotusta sovelletaan Kiinan keskuspankin julkaisemiin viitekorkoihin tai 20 päivän elokuuta 2019 jälkeen NIFC:n julkaisemaan lainojen primekorkoon (101), ja näin määritetään markkinapohjainen velkakirjalainojen korko, |
| --- | --- |

(420)

Vaihtovelkakirjalainat ovat hybridivelkainstrumentteja, joilla on velkakirjalainan piirteitä, kuten koronmaksu, mutta niissä on myös mahdollisuus vaihtaa sijoitettu määrä osakkeiksi tietyin edellytyksin. Komissio totesi, että vain vähäinen osuus molempien otokseen valittujen yritysten vaihtovelkakirjalainoista oli vaihdettu osakkeiksi. Sen vuoksi otokseen valittujen kahden yrityksen vaihtovelkakirjalainat toimivat tutkimusajanjakson aikana vain velkakirjalainoina, jotka tarjosivat sijoittajille tuottoa koron muodossa samalla tavalla kuin lainat. Koska lainoja koskeva laskentamenetelmä (ks. 310 kappale) perustuu velkakirjalainoihin, komissio päätti noudattaa samaa menetelmää ottaen huomioon tämän tapauksen erityisolosuhteet (100). Tämä tarkoittaa sitä, että Yhdysvaltojen AA-luokiteltujen ja BB- tai B-luokiteltujen saman pituisten yritysvaihtovelkakirjalainojen suhteellista erotusta sovelletaan Kiinan keskuspankin julkaisemiin viitekorkoihin tai 20 päivän elokuuta 2019 jälkeen NIFC:n julkaisemaan lainojen primekorkoon (101), ja näin määritetään markkinapohjainen velkakirjalainojen korko,

100

101

| (421) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset, ZTT-ryhmä ja FTT-ryhmä vastustivat saman vertailuarvon käyttöä velkakirjalainoille ja vaihtovelkakirjalainoille kuin lainoille, koska velkakirjalainat, erityisesti vaihtovelkakirjalainat, ja lainat ovat eri rahoitusvälineitä ja velkakirjalainamarkkinat toimivat eri tavalla kuin yksityiset lainamarkkinat. Kiinan viranomaiset väittivät, että komissiolla ei ole perusteita käyttää Kiinan keskuspankin viitekorkoa lähtökohtana ja lisätä siihen marginaali. Kiinan viranomaisten mukaan komission olisi käytettävä suoraan BB-luokituksen saaneiden yritysten liikkeeseen laskemien velkakirjalainojen korkoa, ja se antoi esimerkkejä eurooppalaisista valokaapelien ja teräksen tuottajista, joilla on BB-luokitus ja jotka laskivat liikkeeseen velkakirjalainoja samanlaisella maturiteetilla merkittävästi alemmilla koroilla kuin laskettu viitekorko samalla kaudella. ZTT-ryhmä väitti, että velkakirjalainojen liikkeeseenlaskun suurin etu pankeilta hankittaviin lainoihin nähden on se, että korkoprosentti (eli kuponkikorko), joka yritysten on maksettava velkakirjalainoihin sijoittajille, on usein alempi kuin korko, joka niiden olisi maksettava pankkilainasta. ZTT-ryhmän mukaan vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseen laskeminen on vieläkin houkuttelevampaa, koska niissä on yleensä alempi kuponkikorko, koska ne antavat sijoittajille mahdollisuuden vaihtaa velkakirjalainat pääomaksi ja saada näin sijoitustuottoja pääomaosinkojen kautta. FTT-ryhmä totesi myös, että vaihtovelkakirjalainojen etu ei ole korkotuotto vaan vaihto-oikeus. Sekä FTT-ryhmä että ZTT-ryhmä ehdottivat Yhdysvaltojen BB-luokiteltujen yritysvaihtovelkakirjalainojen kuponkikoron käyttämistä vertailuarvona velkakirjalainoja ja vaihtovelkakirjalainoja koskevan etuuden laskemisessa. |
| --- | --- |

(421)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset, ZTT-ryhmä ja FTT-ryhmä vastustivat saman vertailuarvon käyttöä velkakirjalainoille ja vaihtovelkakirjalainoille kuin lainoille, koska velkakirjalainat, erityisesti vaihtovelkakirjalainat, ja lainat ovat eri rahoitusvälineitä ja velkakirjalainamarkkinat toimivat eri tavalla kuin yksityiset lainamarkkinat. Kiinan viranomaiset väittivät, että komissiolla ei ole perusteita käyttää Kiinan keskuspankin viitekorkoa lähtökohtana ja lisätä siihen marginaali. Kiinan viranomaisten mukaan komission olisi käytettävä suoraan BB-luokituksen saaneiden yritysten liikkeeseen laskemien velkakirjalainojen korkoa, ja se antoi esimerkkejä eurooppalaisista valokaapelien ja teräksen tuottajista, joilla on BB-luokitus ja jotka laskivat liikkeeseen velkakirjalainoja samanlaisella maturiteetilla merkittävästi alemmilla koroilla kuin laskettu viitekorko samalla kaudella. ZTT-ryhmä väitti, että velkakirjalainojen liikkeeseenlaskun suurin etu pankeilta hankittaviin lainoihin nähden on se, että korkoprosentti (eli kuponkikorko), joka yritysten on maksettava velkakirjalainoihin sijoittajille, on usein alempi kuin korko, joka niiden olisi maksettava pankkilainasta. ZTT-ryhmän mukaan vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseen laskeminen on vieläkin houkuttelevampaa, koska niissä on yleensä alempi kuponkikorko, koska ne antavat sijoittajille mahdollisuuden vaihtaa velkakirjalainat pääomaksi ja saada näin sijoitustuottoja pääomaosinkojen kautta. FTT-ryhmä totesi myös, että vaihtovelkakirjalainojen etu ei ole korkotuotto vaan vaihto-oikeus. Sekä FTT-ryhmä että ZTT-ryhmä ehdottivat Yhdysvaltojen BB-luokiteltujen yritysvaihtovelkakirjalainojen kuponkikoron käyttämistä vertailuarvona velkakirjalainoja ja vaihtovelkakirjalainoja koskevan etuuden laskemisessa.

| (422) | Komissio selitti 337 kappaleessa, miksi se katsoi, että lainat ja yritysten vaihtovelkakirjalainat ovat samanlaisia velkainstrumentteja, minkä vuoksi on perusteltua soveltaa samaa vertailuarvoa molempiin instrumentteihin tämän tapauksen erityisolosuhteissa. Komissio selitti 325–333 kappaleessa, miksi se katsoi, että lainojen ja yritysten velkakirjalainojen vertailuarvo on asianmukainen, miksi se ei voi käyttää Yhdysvaltain BB-luokituksen saaneiden yritysten vaihtovelkakirjalainojen kuponkikorkoa vertailuarvona ja miksi vertailu EU:n korkoihin/kuponkikorkoihin on merkityksetön. Komissio on samaa mieltä siitä, että vaihtovelkakirjalainat ovat hybridivelkainstrumentti, joka tarjoaa mahdollisuuden muuntaa sijoitettu määrä osakkeiksi tietyin ehdoin, ja ne ovat tämän vuoksi periaatteessa erilaisia kuin yritysten velkakirjalainat. Komissio tarkasteli mahdollisuutta ottaa tämä muunnettavuuteen liittyvä tekijä huomioon määrällisesti samoin kuin mahdollisuutta käyttää Yhdysvaltojen BB-luokiteltujen yritysten velkakirjalainoja Kiinan viranomaisten, FTT-ryhmän ja ZTT-ryhmän ehdotuksen mukaisesti. Näiden osapuolten ehdottamassa vertailuarvossa ei kuitenkaan otettu huomioon tällaista muunnettavuutta, ja kyseessä oli Kiinan markkinoille sitomattomien yritysten vaihtovelkakirjalainojen vertailuarvo, koska se koski eri valuutassa (dollareina eikä CNY:inä) liikkeeseen laskettuja velkakirjalainoja, joissa on merkittävästi erilainen riskitön korko. Muita mahdollisia vertailuarvoja ei ehdotettu, eikä saatavilla ollut muita julkisia tietoja, joista olisi saatu tarkempi vertailuarvo vaihtovelkakirjalainoja varten (esim. Yhdysvaltojen AA- ja BB-luokiteltujen vaihtovelkakirjalainojen preemioindeksit) tai näiden velkakirjalainojen vaihdettavuutta varten. Myöskään yritysten omat tiedot eivät tarjonneet mahdollisuutta verrata asianmukaisesti velkakirjalainojen ja vaihtovelkakirjalainojen kuponkikoron eroa, koska yhdellä otokseen valitulla yrityksellä ei ollut liikkeessä olevia velkakirjalainoja ja toisen otokseen valitun yrityksen velkakirjalainoissa oli eri maturiteetti ja rahoitustarkoitus kuin sen vaihtovelkakirjalainoissa. Lisäksi komissio päätteli 420 kappaleessa, että molempien otokseen valittujen yritysten vaihtovelkakirjalainoista vain mitätön osuus oli vaihdettu osakkeiksi ja että käytännössä vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät tätä rahoitusvälinettä rinnakkain muiden rahoitusvälineiden eli lainojen ja velkakirjalainojen kanssa. Koska nämä vaihtovelkakirjalainat toimivat tutkimusajanjakson aikana ainoastaan velkakirjalainoina ja antoivat sijoittajille tuoton korkoina samoin kuin lainat ja koska Kiinan keskuspankin tai NIFC:n julkaiseman riskittömän koron käyttöä vertailuarvona pidettiin varovaisena lähestymistapana, komissio vahvisti päätöksensä soveltaa lainoihin 420 kappaleessa edistettyä vertailuarvoa. |
| --- | --- |

(422)

Komissio selitti 337 kappaleessa, miksi se katsoi, että lainat ja yritysten vaihtovelkakirjalainat ovat samanlaisia velkainstrumentteja, minkä vuoksi on perusteltua soveltaa samaa vertailuarvoa molempiin instrumentteihin tämän tapauksen erityisolosuhteissa. Komissio selitti 325–333 kappaleessa, miksi se katsoi, että lainojen ja yritysten velkakirjalainojen vertailuarvo on asianmukainen, miksi se ei voi käyttää Yhdysvaltain BB-luokituksen saaneiden yritysten vaihtovelkakirjalainojen kuponkikorkoa vertailuarvona ja miksi vertailu EU:n korkoihin/kuponkikorkoihin on merkityksetön. Komissio on samaa mieltä siitä, että vaihtovelkakirjalainat ovat hybridivelkainstrumentti, joka tarjoaa mahdollisuuden muuntaa sijoitettu määrä osakkeiksi tietyin ehdoin, ja ne ovat tämän vuoksi periaatteessa erilaisia kuin yritysten velkakirjalainat. Komissio tarkasteli mahdollisuutta ottaa tämä muunnettavuuteen liittyvä tekijä huomioon määrällisesti samoin kuin mahdollisuutta käyttää Yhdysvaltojen BB-luokiteltujen yritysten velkakirjalainoja Kiinan viranomaisten, FTT-ryhmän ja ZTT-ryhmän ehdotuksen mukaisesti. Näiden osapuolten ehdottamassa vertailuarvossa ei kuitenkaan otettu huomioon tällaista muunnettavuutta, ja kyseessä oli Kiinan markkinoille sitomattomien yritysten vaihtovelkakirjalainojen vertailuarvo, koska se koski eri valuutassa (dollareina eikä CNY:inä) liikkeeseen laskettuja velkakirjalainoja, joissa on merkittävästi erilainen riskitön korko. Muita mahdollisia vertailuarvoja ei ehdotettu, eikä saatavilla ollut muita julkisia tietoja, joista olisi saatu tarkempi vertailuarvo vaihtovelkakirjalainoja varten (esim. Yhdysvaltojen AA- ja BB-luokiteltujen vaihtovelkakirjalainojen preemioindeksit) tai näiden velkakirjalainojen vaihdettavuutta varten. Myöskään yritysten omat tiedot eivät tarjonneet mahdollisuutta verrata asianmukaisesti velkakirjalainojen ja vaihtovelkakirjalainojen kuponkikoron eroa, koska yhdellä otokseen valitulla yrityksellä ei ollut liikkeessä olevia velkakirjalainoja ja toisen otokseen valitun yrityksen velkakirjalainoissa oli eri maturiteetti ja rahoitustarkoitus kuin sen vaihtovelkakirjalainoissa. Lisäksi komissio päätteli 420 kappaleessa, että molempien otokseen valittujen yritysten vaihtovelkakirjalainoista vain mitätön osuus oli vaihdettu osakkeiksi ja että käytännössä vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät tätä rahoitusvälinettä rinnakkain muiden rahoitusvälineiden eli lainojen ja velkakirjalainojen kanssa. Koska nämä vaihtovelkakirjalainat toimivat tutkimusajanjakson aikana ainoastaan velkakirjalainoina ja antoivat sijoittajille tuoton korkoina samoin kuin lainat ja koska Kiinan keskuspankin tai NIFC:n julkaiseman riskittömän koron käyttöä vertailuarvona pidettiin varovaisena lähestymistapana, komissio vahvisti päätöksensä soveltaa lainoihin 420 kappaleessa edistettyä vertailuarvoa.

| (423) | Etu on seuraavien erotus: korko, joka yrityksen olisi pitänyt maksaa 420 kappaleessa tarkoitetun markkinakoron perusteella, ja yrityksen tosiasiallisesti maksama korko. |
| --- | --- |

(423)

Etu on seuraavien erotus: korko, joka yrityksen olisi pitänyt maksaa 420 kappaleessa tarkoitetun markkinakoron perusteella, ja yrityksen tosiasiallisesti maksama korko.

3.5.4.4   Yritysten velkakirjalainat

| (424) | Kaikki otokseen valitut yritykset saivat etuutta etuuskohtelun mukaisesta rahoituksesta yritysten velkakirjalainojen muodossa. |
| --- | --- |

(424)

Kaikki otokseen valitut yritykset saivat etuutta etuuskohtelun mukaisesta rahoituksesta yritysten velkakirjalainojen muodossa.

a)   Oikeusperusta

| — | Kiinan kansantasavallan laki arvopapereista (vuoden 2014 versio), jäljempänä ’arvopaperilaki’
   (102); |
| --- | --- |

—

Kiinan kansantasavallan laki arvopapereista (vuoden 2014 versio), jäljempänä ’arvopaperilaki’
   (102);

102

| — | Yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskua ja kauppaa koskevat hallinnolliset toimenpiteet, CSRC:n määräys nro 113, 15.1.2015; |
| --- | --- |

—

Yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskua ja kauppaa koskevat hallinnolliset toimenpiteet, CSRC:n määräys nro 113, 15.1.2015;

| — | Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevat valtioneuvoston säännöt, annettu 18.1.2011; |
| --- | --- |

—

Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevat valtioneuvoston säännöt, annettu 18.1.2011;

| — | Kiinan keskuspankin toimenpiteet rahoitusalan ulkopuolisten yritysten velkarahoitusinstrumenttien hallinnosta pankkien välisillä velkakirjalainamarkkinoilla, Kiinan keskuspankin määräys [2008] nro 12, 9.4.2008; |
| --- | --- |

—

Kiinan keskuspankin toimenpiteet rahoitusalan ulkopuolisten yritysten velkarahoitusinstrumenttien hallinnosta pankkien välisillä velkakirjalainamarkkinoilla, Kiinan keskuspankin määräys [2008] nro 12, 9.4.2008;

b)   Yritysten velkakirjalainoihin sovellettava sääntelykehys

| (425) | Sääntelykehyksen mukaisesti velkakirjalainoja ei voida laskea liikkeeseen eikä niillä voida käydä kauppaa vapaasti Kiinassa. Jokaisen velkakirjalainan liikkeeseenlasku edellyttää valtion viranomaisten, kuten Kiinan keskuspankin, NDRC:n tai CSRC:n, hyväksyntää velkakirjalainan ja liikkeeseenlaskijan tyypistä riippuen. Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien valtioneuvoston sääntöjen mukaan yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskulle on lisäksi vuotuiset kiintiöt. |
| --- | --- |

(425)

Sääntelykehyksen mukaisesti velkakirjalainoja ei voida laskea liikkeeseen eikä niillä voida käydä kauppaa vapaasti Kiinassa. Jokaisen velkakirjalainan liikkeeseenlasku edellyttää valtion viranomaisten, kuten Kiinan keskuspankin, NDRC:n tai CSRC:n, hyväksyntää velkakirjalainan ja liikkeeseenlaskijan tyypistä riippuen. Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien valtioneuvoston sääntöjen mukaan yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskulle on lisäksi vuotuiset kiintiöt.

| (426) | Tutkimusajanjakson aikana sovelletun arvopaperilain 16 §:n mukaan yritysten velkakirjalainojen julkisen liikkeeseenlaskun on täytettävä seuraavat edellytykset: ”hankittujen varojen käyttötarkoituksen on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukaista” ja ”yrityksen velkakirjalainojen julkisesta liikkeeseenlaskusta saadut varat on käytettävä vain hyväksyttyihin tarkoituksiin”. Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien sääntöjen 12 §:ssä toistetaan, että hankittujen varojen käyttötarkoituksen on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukainen. Kuten 400 ja 401 kappaleessa selitetään, yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlasku tällaisilla ehdoilla kohdistuu kannustettaviin tuotannonaloihin, kuten valokaapelien tuotannonalaan, ja vastaa rahoituslaitosten käytäntöä tukea näitä tuotannonaloja. |
| --- | --- |

(426)

Tutkimusajanjakson aikana sovelletun arvopaperilain 16 §:n mukaan yritysten velkakirjalainojen julkisen liikkeeseenlaskun on täytettävä seuraavat edellytykset: ”hankittujen varojen käyttötarkoituksen on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukaista” ja ”yrityksen velkakirjalainojen julkisesta liikkeeseenlaskusta saadut varat on käytettävä vain hyväksyttyihin tarkoituksiin”. Yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien sääntöjen 12 §:ssä toistetaan, että hankittujen varojen käyttötarkoituksen on oltava valtion teollisuuspolitiikan mukainen. Kuten 400 ja 401 kappaleessa selitetään, yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlasku tällaisilla ehdoilla kohdistuu kannustettaviin tuotannonaloihin, kuten valokaapelien tuotannonalaan, ja vastaa rahoituslaitosten käytäntöä tukea näitä tuotannonaloja.

| (427) | Arvopaperilain (vuoden 2014 version) 16(5) §:n mukaan ”yritysten velkakirjalainojen kuponkikorko ei saa ylittää valtioneuvoston määräämää kuponkikorkoa”. Lisäksi yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien sääntöjen 18 §:n mukaan ”yritysten velkakirjalainoista tarjottu korko saa olla enintään 40 prosenttia korosta, jonka pankit maksavat yksityishenkilöille määräaikaistalletuksista, joilla on sama maturiteetti”. |
| --- | --- |

(427)

Arvopaperilain (vuoden 2014 version) 16(5) §:n mukaan ”yritysten velkakirjalainojen kuponkikorko ei saa ylittää valtioneuvoston määräämää kuponkikorkoa”. Lisäksi yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien sääntöjen 18 §:n mukaan ”yritysten velkakirjalainoista tarjottu korko saa olla enintään 40 prosenttia korosta, jonka pankit maksavat yksityishenkilöille määräaikaistalletuksista, joilla on sama maturiteetti”.

| (428) | Yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskua ja kauppaa koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 18 §:n mukaan vain tiettyjä velkakirjalainoja, jotka täyttävät tiukat laatukriteerit, kuten AAA-luottoluokituksen, voidaan laskea liikkeeseen julkisesti julkisille sijoittajille tai kokeneille sijoittajille ainoastaan liikkeeseenlaskijan harkinnan perusteella. Yritysten velkakirjalainoja, jotka eivät täytä näitä vaatimuksia, voidaan laskea julkisesti liikkeeseen ainoastaan kokeneille sijoittajille. Sen vuoksi useimmat yritysten velkakirjalainat lasketaan liikkeeseen kokeneille sijoittajille, jotka CSRC on hyväksynyt ja jotka ovat kiinalaisia institutionaalisia sijoittajia. |
| --- | --- |

(428)

Yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskua ja kauppaa koskevien hallinnollisten toimenpiteiden 18 §:n mukaan vain tiettyjä velkakirjalainoja, jotka täyttävät tiukat laatukriteerit, kuten AAA-luottoluokituksen, voidaan laskea liikkeeseen julkisesti julkisille sijoittajille tai kokeneille sijoittajille ainoastaan liikkeeseenlaskijan harkinnan perusteella. Yritysten velkakirjalainoja, jotka eivät täytä näitä vaatimuksia, voidaan laskea julkisesti liikkeeseen ainoastaan kokeneille sijoittajille. Sen vuoksi useimmat yritysten velkakirjalainat lasketaan liikkeeseen kokeneille sijoittajille, jotka CSRC on hyväksynyt ja jotka ovat kiinalaisia institutionaalisia sijoittajia.

c)   Julkisina eliminä toimivat rahoituslaitokset

| (429) | Kiinassa yritysten, jotka haluavat laskea liikkeeseen yritysten velkakirjalainoja, on käytettävä merkintätakuun antajana toimivan rahoituslaitoksen palveluja. Merkintätakuun antaja järjestää velkakirjalainan liikkeeseenlaskun ja neuvottelee koron, jolla velkakirjalaina esitetään sijoittajille. Komissio vahvisti, että yhden otokseen valitun ryhmän liikkeeseen laskeman yritysvelkakirjalainan merkintätakuun antaja oli niiden rahoituslaitosten joukossa, jotka myös tarjosivat etuuskohtelun mukaista rahoitusta (ks. 3.5.1 jakso). |
| --- | --- |

(429)

Kiinassa yritysten, jotka haluavat laskea liikkeeseen yritysten velkakirjalainoja, on käytettävä merkintätakuun antajana toimivan rahoituslaitoksen palveluja. Merkintätakuun antaja järjestää velkakirjalainan liikkeeseenlaskun ja neuvottelee koron, jolla velkakirjalaina esitetään sijoittajille. Komissio vahvisti, että yhden otokseen valitun ryhmän liikkeeseen laskeman yritysvelkakirjalainan merkintätakuun antaja oli niiden rahoituslaitosten joukossa, jotka myös tarjosivat etuuskohtelun mukaista rahoitusta (ks. 3.5.1 jakso).

| (430) | Bloombergin julkaisun ”China bond market insight 2021” mukaan pankkien välisillä velkakirjalainamarkkinoilla listattujen velkakirjalainojen osuus oli 88 prosenttia velkakirjalainoilla käydyn kaupan koko määrästä. Saman julkaisun mukaan useimmat sijoittajat ovat institutionaalisia sijoittajia, muun muassa rahoituslaitoksia. Liikepankkien osuus sijoittajista on 57 prosenttia ja poliittisin perustein toimivien pankkien 3 prosenttia (103). Sen vuoksi yritysten velkakirjalainoja ostavat sijoittajat ovat pääasiassa kiinalaisia pankkeja, myös valtion omistamia pankkeja. |
| --- | --- |

(430)

Bloombergin julkaisun ”China bond market insight 2021” mukaan pankkien välisillä velkakirjalainamarkkinoilla listattujen velkakirjalainojen osuus oli 88 prosenttia velkakirjalainoilla käydyn kaupan koko määrästä. Saman julkaisun mukaan useimmat sijoittajat ovat institutionaalisia sijoittajia, muun muassa rahoituslaitoksia. Liikepankkien osuus sijoittajista on 57 prosenttia ja poliittisin perustein toimivien pankkien 3 prosenttia (103). Sen vuoksi yritysten velkakirjalainoja ostavat sijoittajat ovat pääasiassa kiinalaisia pankkeja, myös valtion omistamia pankkeja.

103

| (431) | Kuten 405 ja 406 kappaleessa selitetään, komissio katsoi, että on asiaa tukevaa näyttöä, jonka mukaan otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien vaihtovelkakirjalainojen sijoittajista suurin osa on rahoituslaitoksia, joilla on oikeudellinen velvoite tarjota luottotukea valokaapelien tuottajille. Samat perustelut ja päätelmät pätevät myös yritysten velkakirjalainoihin, koska liikkeeseenlaskun ehdot ovat hyvin samanlaiset, etenkin ehto noudattaa kansallisten lakien, asetusten ja politiikan vaatimuksia ja valtion teollisuuspolitiikkaa. |
| --- | --- |

(431)

Kuten 405 ja 406 kappaleessa selitetään, komissio katsoi, että on asiaa tukevaa näyttöä, jonka mukaan otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien vaihtovelkakirjalainojen sijoittajista suurin osa on rahoituslaitoksia, joilla on oikeudellinen velvoite tarjota luottotukea valokaapelien tuottajille. Samat perustelut ja päätelmät pätevät myös yritysten velkakirjalainoihin, koska liikkeeseenlaskun ehdot ovat hyvin samanlaiset, etenkin ehto noudattaa kansallisten lakien, asetusten ja politiikan vaatimuksia ja valtion teollisuuspolitiikkaa.

| (432) | Kuten 426 kappaleessa kuvataan, arvopaperilain (vuoden 2014 versio) 16 §:ssä ja yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien sääntöjen 12 §:ssä edellytetään, että yritysten velkakirjalainojen julkisessa liikkeeseenlaskussa noudatetaan valtion teollisuuspolitiikkaa. Tästä seuraa, että yritysten velkakirjalainoja voidaan laskea liikkeeseen ainoastaan sellaisia tarkoituksia varten, jotka ovat kannustettavia tuotannonaloja koskevien Kiinan viranomaisten suunnittelutavoitteiden mukaisia (ks. 393 ja 394 kappale). Institutionaalisten sijoittajien, jotka ovat enimmäkseen liikepankkeja ja poliittisin perustein toimivia pankkeja (ks. 397 ja 430 kappale), on noudatettava päätöksessä nro 40 annettuja poliittisia suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(432)

Kuten 426 kappaleessa kuvataan, arvopaperilain (vuoden 2014 versio) 16 §:ssä ja yritysten velkakirjalainojen hallintoa koskevien sääntöjen 12 §:ssä edellytetään, että yritysten velkakirjalainojen julkisessa liikkeeseenlaskussa noudatetaan valtion teollisuuspolitiikkaa. Tästä seuraa, että yritysten velkakirjalainoja voidaan laskea liikkeeseen ainoastaan sellaisia tarkoituksia varten, jotka ovat kannustettavia tuotannonaloja koskevien Kiinan viranomaisten suunnittelutavoitteiden mukaisia (ks. 393 ja 394 kappale). Institutionaalisten sijoittajien, jotka ovat enimmäkseen liikepankkeja ja poliittisin perustein toimivia pankkeja (ks. 397 ja 430 kappale), on noudatettava päätöksessä nro 40 annettuja poliittisia suuntaviivoja.

| (433) | Näin ollen 116, 401 ja 413 kappaleessa kuvattua mekanismia sovelletaan myös yritysten velkakirjalainoihin, eli päätöksessä nro 40 luettuna yhdessä teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon kanssa säädetään tiettyjen kannustettavien tuotannonalojen, kuten valokaapelien tuotannonalan, tiettyjen hankkeiden erityiskohtelusta. Etuuskohtelu, jota sovellettiin yhteen otokseen valittuun ryhmään, tuli näkyviin päätöksessä sijoittaa yritysten velkakirjalainoihin, jotka laskettiin liikkeeseen korolla, joka ei kuvasta markkinoihin perustuvia kriteerejä. |
| --- | --- |

(433)

Näin ollen 116, 401 ja 413 kappaleessa kuvattua mekanismia sovelletaan myös yritysten velkakirjalainoihin, eli päätöksessä nro 40 luettuna yhdessä teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon kanssa säädetään tiettyjen kannustettavien tuotannonalojen, kuten valokaapelien tuotannonalan, tiettyjen hankkeiden erityiskohtelusta. Etuuskohtelu, jota sovellettiin yhteen otokseen valittuun ryhmään, tuli näkyviin päätöksessä sijoittaa yritysten velkakirjalainoihin, jotka laskettiin liikkeeseen korolla, joka ei kuvasta markkinoihin perustuvia kriteerejä.

| (434) | Näille rahoituslaitoksille on ominaista valtion vahva läsnäolo (ks. 3.5.1 jakso), ja Kiinan viranomaisilla on mahdollisuus harjoittaa merkittävää vaikutusvaltaa niihin nähden. Yleistä lainsäädäntökehystä, joissa nämä rahoituslaitokset toimivat, sovelletaan myös yritysten velkakirjalainoihin. |
| --- | --- |

(434)

Näille rahoituslaitoksille on ominaista valtion vahva läsnäolo (ks. 3.5.1 jakso), ja Kiinan viranomaisilla on mahdollisuus harjoittaa merkittävää vaikutusvaltaa niihin nähden. Yleistä lainsäädäntökehystä, joissa nämä rahoituslaitokset toimivat, sovelletaan myös yritysten velkakirjalainoihin.

| (435) | Komissio päätteli edellä 1 ja 2 jaksossa, että valtion omistamat rahoituslaitokset ovat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa (luettuna yhdessä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan kanssa) tarkoitettuja julkisia elimiä ja että Kiinan viranomaisten katsotaan valtuuttavan tai määräävän ne huolehtimaan tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvista tehtävistä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio päätteli 3.5.1.2 jaksossa, että valtio valtuuttaa ja määrää myös yksityisiä rahoituslaitoksia. |
| --- | --- |

(435)

Komissio päätteli edellä 1 ja 2 jaksossa, että valtion omistamat rahoituslaitokset ovat perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa (luettuna yhdessä 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan kanssa) tarkoitettuja julkisia elimiä ja että Kiinan viranomaisten katsotaan valtuuttavan tai määräävän ne huolehtimaan tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvista tehtävistä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio päätteli 3.5.1.2 jaksossa, että valtio valtuuttaa ja määrää myös yksityisiä rahoituslaitoksia.

| (436) | Komissio hankki konkreettista näyttöä merkityksellisestä määräysvallasta tutkimalla tosiasiallisia yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskuja. Se tarkasteli sen vuoksi oikeudellista ympäristöä (ks. 425–428) yhdessä tutkimuksen konkreettisten havaintojen kanssa. |
| --- | --- |

(436)

Komissio hankki konkreettista näyttöä merkityksellisestä määräysvallasta tutkimalla tosiasiallisia yritysten velkakirjalainojen liikkeeseenlaskuja. Se tarkasteli sen vuoksi oikeudellista ympäristöä (ks. 425–428) yhdessä tutkimuksen konkreettisten havaintojen kanssa.

| (437) | Komissio totesi, että yritysvelkakirjalaina laskettiin liikkeeseen korolla, joka alitti tason, jota olisi pitänyt odottaa yrityksen talous- ja luottoriskitilanteen perusteella. |
| --- | --- |

(437)

Komissio totesi, että yritysvelkakirjalaina laskettiin liikkeeseen korolla, joka alitti tason, jota olisi pitänyt odottaa yrityksen talous- ja luottoriskitilanteen perusteella.

| (438) | Käytännössä yritysten velkakirjalainojen korkoihin vaikuttaa yrityksen luottoluokitus, samoin kuin lainoihin. Paikalliset luottoluokitusmarkkinat ovat kuitenkin vääristyneet ja luottoluokitukset ovat epäluotettavia, kuten komissio päätteli 280 kappaleessa. Kiinan velkakirjalainojen markkinoita hallitsee viisi paikallista luottoluokituslaitosta (ks. 274 kappale), ja ne ovat antaneet noin 90 prosentille velkakirjalainoista AAA-luokituksen, kun taas monet liikkeeseenlaskijat ovat saaneet S&P:n liikkeeseenlaskijoiden yleisen luokitusasteikon mukaisen alemman luokituksen A ja BBB. |
| --- | --- |

(438)

Käytännössä yritysten velkakirjalainojen korkoihin vaikuttaa yrityksen luottoluokitus, samoin kuin lainoihin. Paikalliset luottoluokitusmarkkinat ovat kuitenkin vääristyneet ja luottoluokitukset ovat epäluotettavia, kuten komissio päätteli 280 kappaleessa. Kiinan velkakirjalainojen markkinoita hallitsee viisi paikallista luottoluokituslaitosta (ks. 274 kappale), ja ne ovat antaneet noin 90 prosentille velkakirjalainoista AAA-luokituksen, kun taas monet liikkeeseenlaskijat ovat saaneet S&P:n liikkeeseenlaskijoiden yleisen luokitusasteikon mukaisen alemman luokituksen A ja BBB.

| (439) | Tätä osoittaa se, että otokseen valitun yrityksen liikkeeseen laskemien yritysvelkakirjalainojen luottoluokitusraportit eivät vastanneet sen tosiasiallista taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(439)

Tätä osoittaa se, että otokseen valitun yrityksen liikkeeseen laskemien yritysvelkakirjalainojen luottoluokitusraportit eivät vastanneet sen tosiasiallista taloudellista tilannetta.

| (440) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaiset rahoituslaitokset, jotka ovat otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien yritysvaihtovelkakirjalainojen suurimpia sijoittajia, noudattivat päätöksessä nro 40 annettuja poliittisia suuntaviivoja tarjoamalla etuuskohtelun mukaista rahoitusta erittäin alhaisilla koroilla kannustettaviin tuotannonaloihin kuuluville yrityksille ja toimivat siten joko perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuina julkisina eliminä tai perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettuina eliminä, jotka ovat viranomaisten valtuuttamia tai määräämiä. |
| --- | --- |

(440)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaiset rahoituslaitokset, jotka ovat otokseen valittujen yritysten liikkeeseen laskemien yritysvaihtovelkakirjalainojen suurimpia sijoittajia, noudattivat päätöksessä nro 40 annettuja poliittisia suuntaviivoja tarjoamalla etuuskohtelun mukaista rahoitusta erittäin alhaisilla koroilla kannustettaviin tuotannonaloihin kuuluville yrityksille ja toimivat siten joko perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuina julkisina eliminä tai perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettuina eliminä, jotka ovat viranomaisten valtuuttamia tai määräämiä.

| (441) | Järjestämällä yritysvelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun korolla, joka alittaa liikkeeseenlaskijan todellista riskiprofiilia vastaavan markkinakoron, ja hyväksymällä sijoittamisen tällaiseen yritysvelkakirjalainaan rahoituslaitokset myönsivät edun otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle. |
| --- | --- |

(441)

Järjestämällä yritysvelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun korolla, joka alittaa liikkeeseenlaskijan todellista riskiprofiilia vastaavan markkinakoron, ja hyväksymällä sijoittamisen tällaiseen yritysvelkakirjalainaan rahoituslaitokset myönsivät edun otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle.

d)   Erityisyys

| (442) | Kuten 417 kappaleessa kuvataan, komissio katsoi, että etuuskohtelun mukainen rahoitus velkakirjalainojen kautta on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska velkakirjalainoja ei voida laskea liikkeeseen ilman valtion viranomaisten hyväksyntää ja Kiinan arvopaperilaissa (vuoden 2014 versiossa) todetaan, että velkakirjalainojen liikkeeseenlaskussa on noudatettava valtion teollisuuspolitiikkaa. Valokaapelien tuotannonalaa pidetään kannustettavana tuotannonalana teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa, kuten 131 jo mainitaan. |
| --- | --- |

(442)

Kuten 417 kappaleessa kuvataan, komissio katsoi, että etuuskohtelun mukainen rahoitus velkakirjalainojen kautta on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska velkakirjalainoja ei voida laskea liikkeeseen ilman valtion viranomaisten hyväksyntää ja Kiinan arvopaperilaissa (vuoden 2014 versiossa) todetaan, että velkakirjalainojen liikkeeseenlaskussa on noudatettava valtion teollisuuspolitiikkaa. Valokaapelien tuotannonalaa pidetään kannustettavana tuotannonalana teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa, kuten 131 jo mainitaan.

e)   Etuuden laskeminen

| (443) | Koska velkakirjalainat ovat käytännössä vain erään tyyppinen velkainstrumentti, kuten lainat, ja koska lainojen laskentamenetelmä jo perustuu velkakirjalainojen koriin, komissio päätti noudattaa 3.5.3.3 jaksossa kuvattua lainojen laskentamenetelmää. Tämä tarkoittaa sitä, että Yhdysvaltojen AA- ja BB-luokiteltujen saman pituisten yritysvelkakirjalainojen suhteellista erotusta sovelletaan Kiinan keskuspankin julkaisemiin viitekorkoihin tai 20 päivänä elokuuta 2019 jälkeen NIFC:n ilmoittamaan lainojen primekorkoon, ja näin määritetään markkinapohjainen velkakirjalainojen korko, jota sitten verrattaan yrityksen tosiasiallisesti maksamaan korkoon etuuden määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(443)

Koska velkakirjalainat ovat käytännössä vain erään tyyppinen velkainstrumentti, kuten lainat, ja koska lainojen laskentamenetelmä jo perustuu velkakirjalainojen koriin, komissio päätti noudattaa 3.5.3.3 jaksossa kuvattua lainojen laskentamenetelmää. Tämä tarkoittaa sitä, että Yhdysvaltojen AA- ja BB-luokiteltujen saman pituisten yritysvelkakirjalainojen suhteellista erotusta sovelletaan Kiinan keskuspankin julkaisemiin viitekorkoihin tai 20 päivänä elokuuta 2019 jälkeen NIFC:n ilmoittamaan lainojen primekorkoon, ja näin määritetään markkinapohjainen velkakirjalainojen korko, jota sitten verrattaan yrityksen tosiasiallisesti maksamaan korkoon etuuden määrittämiseksi.

3.5.4.5   Etuuskohtelun mukaista rahoitusta koskeva päätelmä: muut rahoitustyypit

| (444) | Komissio vahvisti, että molemmat otokseen valitut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät saivat etua etuuskohtelun mukaisesta rahoituksesta luottolimiittien, pankkivekseleiden ja vaihtovelkakirjalainojen muodossa. Kun otetaan huomioon taloudellisen tuen olemassaolo, vientiä harjoittaville tuottajille koitunut etuus ja tuen erityisyys, komissio piti näitä etuuskohtelun mukaisen rahoituksen tyyppejä tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana tukena. |
| --- | --- |

(444)

Komissio vahvisti, että molemmat otokseen valitut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät saivat etua etuuskohtelun mukaisesta rahoituksesta luottolimiittien, pankkivekseleiden ja vaihtovelkakirjalainojen muodossa. Kun otetaan huomioon taloudellisen tuen olemassaolo, vientiä harjoittaville tuottajille koitunut etuus ja tuen erityisyys, komissio piti näitä etuuskohtelun mukaisen rahoituksen tyyppejä tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana tukena.

| (445) | Otokseen valituille yritysryhmille edellä kuvatun etuuskohtelun mukaisen rahoituksen osalta vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

  Etuuskohtelun mukainen rahoitus: muut rahoitustyypit







  Yrityksen nimi | Tukiprosentti |
| --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(445)

Otokseen valituille yritysryhmille edellä kuvatun etuuskohtelun mukaisen rahoituksen osalta vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

Etuuskohtelun mukainen rahoitus: muut rahoitustyypit

Etuuskohtelun mukainen rahoitus: muut rahoitustyypit

Yrityksen nimi

Tukiprosentti

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

3,51  %

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

2,62  %

3.6   Etuuskohtelun mukaiset vakuutukset: vientiluottovakuutukset

Etuuskohtelun mukaiset vakuutukset: vientiluottovakuutukset

| (446) | Valituksen tekijä väitti, että Sinosure tarjoaa muiden palvelujen ohessa lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vientiluottovakuutuksia, sijoitusvakuutuksia ja takaussitoumuksia edullisin ehdoin kannustettaville tuotannonaloille. Sinosure toteaa yleisellä verkkosivustollaan, että se edistää tavaroiden, etenkin huipputeknologiatuotteiden, vientiä. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n toteuttaman tutkimuksen mukaan Kiinan huipputeknologiateollisuus, jonka osa valokaapeleiden tuotannonala on, sai kaikista Sinosuren antamista vientiluottovakuutuksista 21 prosenttia (104). Lisäksi Sinosure on omaksunut aktiivisen roolin Made in China 2025 -aloitteen toteuttamisessa ohjaamalla yrityksiä käyttämään kansallisia luottoresursseja, toteuttamaan tieteellisiä ja teknisiä innovaatioita ja uudistamaan teknologiaa sekä auttamalla ulkomaille suuntautuneita yrityksiä parantamaan kilpailukykyään globaaleilla markkinoilla (105). |
| --- | --- |

(446)

Valituksen tekijä väitti, että Sinosure tarjoaa muiden palvelujen ohessa lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin vientiluottovakuutuksia, sijoitusvakuutuksia ja takaussitoumuksia edullisin ehdoin kannustettaville tuotannonaloille. Sinosure toteaa yleisellä verkkosivustollaan, että se edistää tavaroiden, etenkin huipputeknologiatuotteiden, vientiä. Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n toteuttaman tutkimuksen mukaan Kiinan huipputeknologiateollisuus, jonka osa valokaapeleiden tuotannonala on, sai kaikista Sinosuren antamista vientiluottovakuutuksista 21 prosenttia (104). Lisäksi Sinosure on omaksunut aktiivisen roolin Made in China 2025 -aloitteen toteuttamisessa ohjaamalla yrityksiä käyttämään kansallisia luottoresursseja, toteuttamaan tieteellisiä ja teknisiä innovaatioita ja uudistamaan teknologiaa sekä auttamalla ulkomaille suuntautuneita yrityksiä parantamaan kilpailukykyään globaaleilla markkinoilla (105).

104

105

(a)   a) Oikeusperusta

| (a) | Kauppaministeriön ja Sinosuren yhdessä antama ilmoitus kaupan edistämisstrategian täytäntöönpanosta tieteen ja teknologian avulla hyödyntämällä vientiluottovakuutusta (Shang Ji Fa [2004] nro 368); |
| --- | --- |

(a)

Kauppaministeriön ja Sinosuren yhdessä antama ilmoitus kaupan edistämisstrategian täytäntöönpanosta tieteen ja teknologian avulla hyödyntämällä vientiluottovakuutusta (Shang Ji Fa [2004] nro 368);

| (b) | 840-suunnitelma, joka sisältyy 27 päivänä toukokuuta 2009 annettuun valtioneuvoston ilmoitukseen; |
| --- | --- |

(b)

840-suunnitelma, joka sisältyy 27 päivänä toukokuuta 2009 annettuun valtioneuvoston ilmoitukseen;

| (c) | Valtioneuvoston antama ilmoitus strategisen päätöksen kohteena olevien uusien tuotannonalojen vauhdittamisen edistämisestä ja kehittämisestä (Guo Fa [2010] No. 32, 18.10.2010) ja sen täytäntöönpano-ohjeet (Guo Fa [2011] No. 310, 21.10.2011); |
| --- | --- |

(c)

Valtioneuvoston antama ilmoitus strategisen päätöksen kohteena olevien uusien tuotannonalojen vauhdittamisen edistämisestä ja kehittämisestä (Guo Fa [2010] No. 32, 18.10.2010) ja sen täytäntöönpano-ohjeet (Guo Fa [2011] No. 310, 21.10.2011);

| (d) | Ilmoitus tiede- ja teknologiaministeriön huipputeknologiatuotteiden vientiluettelon nro 16, vuoden 2006 painoksen julkaisemisesta (2006). |
| --- | --- |

(d)

Ilmoitus tiede- ja teknologiaministeriön huipputeknologiatuotteiden vientiluettelon nro 16, vuoden 2006 painoksen julkaisemisesta (2006).

b)   Tutkimuksen havainnot

| (447) | Otokseen valituilla kahdella yritysryhmällä oli vientiluottovakuutussopimus Sinosuren kanssa tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(447)

Otokseen valituilla kahdella yritysryhmällä oli vientiluottovakuutussopimus Sinosuren kanssa tutkimusajanjaksolla.

| (448) | Sinosure ei toimittanut pyydettyjä asiakirjoja, jotka koskivat sen ohjaus- ja hallintojärjestelmää, kuten vuosikertomusta tai yhtiöjärjestystä, kuten 158 kappaleessa todetaan. Sinosure ei myöskään toimittanut tarkempia tietoja valokaapelien tuotannonalalle tarjotusta vientiluottovakuutuksesta, vakuutusmaksujen suuruudesta eikä vientiluottovakuutuksiin liittyvän liiketoimintansa kannattavuudesta. |
| --- | --- |

(448)

Sinosure ei toimittanut pyydettyjä asiakirjoja, jotka koskivat sen ohjaus- ja hallintojärjestelmää, kuten vuosikertomusta tai yhtiöjärjestystä, kuten 158 kappaleessa todetaan. Sinosure ei myöskään toimittanut tarkempia tietoja valokaapelien tuotannonalalle tarjotusta vientiluottovakuutuksesta, vakuutusmaksujen suuruudesta eikä vientiluottovakuutuksiin liittyvän liiketoimintansa kannattavuudesta.

| (449) | Sen vuoksi komission oli täydennettävä toimitettuja tietoja käytettävissä olevilla tiedoilla. |
| --- | --- |

(449)

Sen vuoksi komission oli täydennettävä toimitettuja tietoja käytettävissä olevilla tiedoilla.

| (450) | Aiemmissa tukien vastaisissa tutkimuksissa (106) saatujen tietojen ja Sinosuren verkkosivuston (107) mukaan Sinosure on valtion omistama poliittisin perustein toimiva vakuutusyritys, jonka valtio on perustanut ja jota se tukee, ja sen tarkoituksena on tukea Kiinan ulkomaankaupan kehittämistä ja yhteistyötä. Yritys on 100-prosenttisesti valtion omistuksessa. Sillä on johtokunta ja hallintoneuvosto. Valtiolla on valtuudet nimittää ja erottaa yrityksen ylin johto. Näiden tietojen perusteella komissio päätteli, että on olemassa virallisia aihetodisteita valtion harjoittamasta määräysvallasta Sinosureen nähden. |
| --- | --- |

(450)

Aiemmissa tukien vastaisissa tutkimuksissa (106) saatujen tietojen ja Sinosuren verkkosivuston (107) mukaan Sinosure on valtion omistama poliittisin perustein toimiva vakuutusyritys, jonka valtio on perustanut ja jota se tukee, ja sen tarkoituksena on tukea Kiinan ulkomaankaupan kehittämistä ja yhteistyötä. Yritys on 100-prosenttisesti valtion omistuksessa. Sillä on johtokunta ja hallintoneuvosto. Valtiolla on valtuudet nimittää ja erottaa yrityksen ylin johto. Näiden tietojen perusteella komissio päätteli, että on olemassa virallisia aihetodisteita valtion harjoittamasta määräysvallasta Sinosureen nähden.

106

107

| (451) | Komissio hankki lisätietoja siitä, harjoittivatko Kiinan viranomaiset merkittävää määräysvaltaa Sinosuressa valokaapelien tuotannonalan osalta. |
| --- | --- |

(451)

Komissio hankki lisätietoja siitä, harjoittivatko Kiinan viranomaiset merkittävää määräysvaltaa Sinosuressa valokaapelien tuotannonalan osalta.

| (452) | Huipputeknologiatuotteiden vientiluettelon nro 16, vuoden 2006 painoksen julkaisemista koskevan ilmoituksen mukaan vientiluettelon vuoden 2006 painokseen sisältyviin tuotteisiin voidaan soveltaa huipputeknologiatuotteiden vientiä varten valtion myöntämää etuuskohtelua. Huipputeknologiatuotteiden vientiluettelossa mainitaan nimenomaisesti valokuidut, valokuitusiirtojärjestelmät ja valokaapelit (108). |
| --- | --- |

(452)

Huipputeknologiatuotteiden vientiluettelon nro 16, vuoden 2006 painoksen julkaisemista koskevan ilmoituksen mukaan vientiluettelon vuoden 2006 painokseen sisältyviin tuotteisiin voidaan soveltaa huipputeknologiatuotteiden vientiä varten valtion myöntämää etuuskohtelua. Huipputeknologiatuotteiden vientiluettelossa mainitaan nimenomaisesti valokuidut, valokuitusiirtojärjestelmät ja valokaapelit (108).

108

| (453) | Lisäksi kaupan edistämisstrategian täytäntöönpanoa tieteen ja teknologian avulla hyödyntämällä vientiluottovakuutusta koskevan ilmoituksen (109) mukaan Sinosuren olisi lisättävä tukeaan keskeisille tuotannonaloille ja tuotteille vahvistamalla yleistä tukea uuden ja huipputeknologian tuotteiden viennille, mukaan lukien tieto- ja viestintäalan tuotteet. Sen olisi keskityttävä liiketoiminnassaan Kiinan uuden ja huipputeknologian alan tuotteiden vientiluettelossa lueteltuihin uuden ja huipputeknologian alan tuotannonaloihin, kuten valokaapelien tuotannonalaan, ja tarjottava kattavaa tukea, siltä osin kuin on kyse vakuutusten merkintään liittyvistä menettelyistä, limiittien hyväksynnästä, hakemusten käsittelynopeudesta ja hinnan joustavuudesta. Hinnan joustavuuteen liittyen sen olisi annettava tuotteille enimmäismääräinen alennus vakuutusmaksusta luottovakuutusyrityksen tarjoaman vaihtelun rajoissa. Valokaapelien tuotannonala sisältyy yleisempään luokkaan ”tietoteollisuus”, kuten 86 ja 118 kappaleessa mainitaan. Lisäksi Sinosuren vuoden 2019 vuosikertomuksessa todetaan, että Sinosure on tukenut keskeisten tuotannonalojen vakaata kehitystä ja vauhdittanut strategisten uusien tuotannonalojen kasvua (110). |
| --- | --- |

(453)

Lisäksi kaupan edistämisstrategian täytäntöönpanoa tieteen ja teknologian avulla hyödyntämällä vientiluottovakuutusta koskevan ilmoituksen (109) mukaan Sinosuren olisi lisättävä tukeaan keskeisille tuotannonaloille ja tuotteille vahvistamalla yleistä tukea uuden ja huipputeknologian tuotteiden viennille, mukaan lukien tieto- ja viestintäalan tuotteet. Sen olisi keskityttävä liiketoiminnassaan Kiinan uuden ja huipputeknologian alan tuotteiden vientiluettelossa lueteltuihin uuden ja huipputeknologian alan tuotannonaloihin, kuten valokaapelien tuotannonalaan, ja tarjottava kattavaa tukea, siltä osin kuin on kyse vakuutusten merkintään liittyvistä menettelyistä, limiittien hyväksynnästä, hakemusten käsittelynopeudesta ja hinnan joustavuudesta. Hinnan joustavuuteen liittyen sen olisi annettava tuotteille enimmäismääräinen alennus vakuutusmaksusta luottovakuutusyrityksen tarjoaman vaihtelun rajoissa. Valokaapelien tuotannonala sisältyy yleisempään luokkaan ”tietoteollisuus”, kuten 86 ja 118 kappaleessa mainitaan. Lisäksi Sinosuren vuoden 2019 vuosikertomuksessa todetaan, että Sinosure on tukenut keskeisten tuotannonalojen vakaata kehitystä ja vauhdittanut strategisten uusien tuotannonalojen kasvua (110).

109

110

| (454) | Tämän perusteella komissio päätteli, että Kiinan viranomaiset ovat luoneet sääntelykehyksen, jota Kiinan viranomaisten nimittämien ja sille vastuussa olevien johtajien ja valvojien on noudatettava. Näin ollen Kiinan viranomaiset hyödynsivät sääntelykehystä ja harjoittivat merkityksellistä määräysvaltaa Sinosuressa. |
| --- | --- |

(454)

Tämän perusteella komissio päätteli, että Kiinan viranomaiset ovat luoneet sääntelykehyksen, jota Kiinan viranomaisten nimittämien ja sille vastuussa olevien johtajien ja valvojien on noudatettava. Näin ollen Kiinan viranomaiset hyödynsivät sääntelykehystä ja harjoittivat merkityksellistä määräysvaltaa Sinosuressa.

| (455) | Komissio hankki konkreettista näyttöä merkityksellisestä määräysvallasta tutkimalla tosiasiallisia vakuutussopimuksia. Etätarkastuksen aikana Kiinan viranomaiset väittivät, että käytännössä Sinosuren vakuutusmaksut olivat markkinalähtöisiä ja perustuivat riskinarvioinnin periaatteisiin. Mitään erityisiä esimerkkejä valokaapelien tuotannonalasta tai otokseen valituista yrityksistä ei kuitenkaan esitetty. |
| --- | --- |

(455)

Komissio hankki konkreettista näyttöä merkityksellisestä määräysvallasta tutkimalla tosiasiallisia vakuutussopimuksia. Etätarkastuksen aikana Kiinan viranomaiset väittivät, että käytännössä Sinosuren vakuutusmaksut olivat markkinalähtöisiä ja perustuivat riskinarvioinnin periaatteisiin. Mitään erityisiä esimerkkejä valokaapelien tuotannonalasta tai otokseen valituista yrityksistä ei kuitenkaan esitetty.

| (456) | Konkreettisen näytön puutteessa komissio tarkasteli Sinosuren käyttäytymistä vakuutusten tarjoajana otokseen valituille yrityksille. Käyttäytyminen oli ristiriidassa sen virallisen näkemyksen kanssa, sillä käytännössä se ei toiminut markkinaperiaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(456)

Konkreettisen näytön puutteessa komissio tarkasteli Sinosuren käyttäytymistä vakuutusten tarjoajana otokseen valituille yrityksille. Käyttäytyminen oli ristiriidassa sen virallisen näkemyksen kanssa, sillä käytännössä se ei toiminut markkinaperiaatteiden mukaisesti.

| (457) | Verrattuaan maksettuja kokonaiskorvauksia ja vakuutettuja kokonaismääriä Sinosuren vuotta 2019 koskevasta vuosikertomuksesta (111) saatujen tietojen perusteella komissio päätteli, että Sinosuren olisi veloitettava keskimäärin 0,22 prosenttia vakuutetusta määrästä vakuutusmaksuna kattaakseen korvausten kustannukset (edes ottamatta huomioon yleiskustannuksia). Käytännössä otokseen valittujen yritysten maksamat vakuutusmaksut olivat kuitenkin paljon pienemmät kuin vähimmäismaksu, joka olisi tarvittu operatiivisten kustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

(457)

Verrattuaan maksettuja kokonaiskorvauksia ja vakuutettuja kokonaismääriä Sinosuren vuotta 2019 koskevasta vuosikertomuksesta (111) saatujen tietojen perusteella komissio päätteli, että Sinosuren olisi veloitettava keskimäärin 0,22 prosenttia vakuutetusta määrästä vakuutusmaksuna kattaakseen korvausten kustannukset (edes ottamatta huomioon yleiskustannuksia). Käytännössä otokseen valittujen yritysten maksamat vakuutusmaksut olivat kuitenkin paljon pienemmät kuin vähimmäismaksu, joka olisi tarvittu operatiivisten kustannusten kattamiseksi.

111

| (458) | Sen vuoksi komissio päätteli, että Sinosure panee täytäntöön edellä esitettyä lainsäädäntökehystä suorittaessaan viranomaistehtäviä valokaapelien tuotannonalalla. Sinosure toimi julkisena elimenä perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti. Lisäksi otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille koitui etuutta, koska vakuutus tarjottiin alle vähimmäismaksun, jonka Sinosure tarvitsisi operatiivisten kustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

(458)

Sen vuoksi komissio päätteli, että Sinosure panee täytäntöön edellä esitettyä lainsäädäntökehystä suorittaessaan viranomaistehtäviä valokaapelien tuotannonalalla. Sinosure toimi julkisena elimenä perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa sekä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja WTO:n oikeuskäytännön mukaisesti. Lisäksi otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille koitui etuutta, koska vakuutus tarjottiin alle vähimmäismaksun, jonka Sinosure tarvitsisi operatiivisten kustannusten kattamiseksi.

| (459) | Komissio vahvisti myös, että vientivakuutusohjelman nojalla tarjotut tuet ovat erityisiä, koska niitä ei voi saada ilman vientiä, joten ne ovat vientituloksesta riippuvaisia perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(459)

Komissio vahvisti myös, että vientivakuutusohjelman nojalla tarjotut tuet ovat erityisiä, koska niitä ei voi saada ilman vientiä, joten ne ovat vientituloksesta riippuvaisia perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

c)   Tuen määrän laskeminen

| (460) | Koska Sinosurella oli hallitseva markkina-asema tutkimusajanjakson aikana, komissio ei löytänyt markkinoihin perustuvaa kotimaista vakuutusmaksua. Aiempien tukien vastaisten tutkimusten mukaisesti komissio käytti tämän vuoksi asianmukaisinta ulkoista vertailuarvoa, josta oli helposti saatavilla tietoja, eli Yhdysvaltojen Export-Import Bank –pankin vakuutusmaksuja, joita se sovelsi muihin kuin rahoituslaitoksiin OECD-maihin vientiä varten. |
| --- | --- |

(460)

Koska Sinosurella oli hallitseva markkina-asema tutkimusajanjakson aikana, komissio ei löytänyt markkinoihin perustuvaa kotimaista vakuutusmaksua. Aiempien tukien vastaisten tutkimusten mukaisesti komissio käytti tämän vuoksi asianmukaisinta ulkoista vertailuarvoa, josta oli helposti saatavilla tietoja, eli Yhdysvaltojen Export-Import Bank –pankin vakuutusmaksuja, joita se sovelsi muihin kuin rahoituslaitoksiin OECD-maihin vientiä varten.

| (461) | Komissio katsoi tuensaajille koituneeksi eduksi seuraavien erotuksen: määrä, jonka yritys oli tosiasiallisesti maksanut vakuutusmaksuna, ja määrä, joka sen olisi pitänyt maksaa 460 kappaleessa mainitun, vakuutusmaksun ulkoisen vertailuarvon perusteella. |
| --- | --- |

(461)

Komissio katsoi tuensaajille koituneeksi eduksi seuraavien erotuksen: määrä, jonka yritys oli tosiasiallisesti maksanut vakuutusmaksuna, ja määrä, joka sen olisi pitänyt maksaa 460 kappaleessa mainitun, vakuutusmaksun ulkoisen vertailuarvon perusteella.

| (462) | FTT-ryhmälle ja ZTT-ryhmälle tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

  Etuuskohtelun mukainen rahoitus ja vakuutukset: vientiluottovakuutukset







  Yrityksen nimi | Tukiprosentti |
| --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(462)

FTT-ryhmälle ja ZTT-ryhmälle tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

Etuuskohtelun mukainen rahoitus ja vakuutukset: vientiluottovakuutukset

Etuuskohtelun mukainen rahoitus ja vakuutukset: vientiluottovakuutukset

Yrityksen nimi

Tukiprosentti

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,08 %

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,54  %

3.7   Verovapautus- ja verohelpotusohjelmien kautta menetetyt tulot

Verovapautus- ja verohelpotusohjelmien kautta menetetyt tulot

3.7.1   Verovapautukset ja –helpotukset

Verovapautukset ja –helpotukset

3.7.1.1   Uuden ja huipputeknologian alan yritysten yritystuloveroedut

| (463) | Kiinan kansantasavallan yritystuloverolain (112) mukaan uuden ja huipputeknologian alan yritysten, joille valtion on annettava keskeistä tukea, tuloverokanta on 15 prosenttia normaalin 25 prosentin sijaan. |
| --- | --- |

(463)

Kiinan kansantasavallan yritystuloverolain (112) mukaan uuden ja huipputeknologian alan yritysten, joille valtion on annettava keskeistä tukea, tuloverokanta on 15 prosenttia normaalin 25 prosentin sijaan.

112

a)   Oikeusperusta

| (464) | Ohjelman oikeusperusta on yritystuloverolain 28 § ja Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosääntöjen (113) 93 § sekä seuraavat:






  — | Tiede- ja teknologiaministeriön, valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon yleiskirje huipputeknologian alan yritysten tunnustamista koskevien hallinnollisten toimenpiteiden tarkistamisesta ja antamisesta, G.K.F.H. [2016] nro 32; |
| --- | --- | --- |

(464)

Ohjelman oikeusperusta on yritystuloverolain 28 § ja Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosääntöjen (113) 93 § sekä seuraavat:

113

—

Tiede- ja teknologiaministeriön, valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon yleiskirje huipputeknologian alan yritysten tunnustamista koskevien hallinnollisten toimenpiteiden tarkistamisesta ja antamisesta, G.K.F.H. [2016] nro 32;

| — | Tiede- ja teknologiaministeriön, valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon yleiskirje huipputeknologian alan yritysten tunnustamista koskevien hallinnollisten toimenpiteiden tarkistamisesta ja antamisesta, Guo Ke Fa Huo [2016] nro 195; |
| --- | --- |

—

Tiede- ja teknologiaministeriön, valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon yleiskirje huipputeknologian alan yritysten tunnustamista koskevien hallinnollisten toimenpiteiden tarkistamisesta ja antamisesta, Guo Ke Fa Huo [2016] nro 195;

| — | Valtion verohallinnon ilmoitus [2017] nro 24 etuuskohtelun mukaisen tuloveropolitiikan soveltamisesta huipputeknologiayrityksiin; ja |
| --- | --- |

—

Valtion verohallinnon ilmoitus [2017] nro 24 etuuskohtelun mukaisen tuloveropolitiikan soveltamisesta huipputeknologiayrityksiin; ja

| — | Valtion tukemien keskeisten huipputeknologia-alojen luettelo (2016) (114); ja |
| --- | --- |

—

Valtion tukemien keskeisten huipputeknologia-alojen luettelo (2016) (114); ja

114

| — | Valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus [2019] nro 68. |
| --- | --- |

—

Valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus [2019] nro 68.

| (465) | Kiinan yritystuloverolain IV luvussa on säännöksiä etuuskohtelun mukaisesta verotuksesta. Kiinan yritystuloverolain IV luvun johdantolauseena olevan 25 §:n mukaan valtio tarjoaa veroetuuksia yrityksille, jotka toimivat aloilla tai hankkeissa, joiden kehittämistä valtio erityisesti tukee tai kannustaa. Yritystuloverolain 28 §:n mukaan uuden ja huipputeknologian alan yritysten, jotka tarvitsevat valtion erityistukea, tuloverokanta alennetaan 15 prosenttiin. |
| --- | --- |

(465)

Kiinan yritystuloverolain IV luvussa on säännöksiä etuuskohtelun mukaisesta verotuksesta. Kiinan yritystuloverolain IV luvun johdantolauseena olevan 25 §:n mukaan valtio tarjoaa veroetuuksia yrityksille, jotka toimivat aloilla tai hankkeissa, joiden kehittämistä valtio erityisesti tukee tai kannustaa. Yritystuloverolain 28 §:n mukaan uuden ja huipputeknologian alan yritysten, jotka tarvitsevat valtion erityistukea, tuloverokanta alennetaan 15 prosenttiin.

| (466) | Yritystuloverolain täytäntöönpanosääntöjen 93 §:ssä selvennetään, että

  ”
  yritystuloverolain 28 §:n 2 lausekkeessa tarkoitetuilla tärkeillä uuden ja huipputeknologian alan yrityksillä, joita valtion on tuettava, tarkoitetaan yrityksiä, jotka ovat keskeisten tekijänoikeuksien haltijoita ja täyttävät seuraavat edellytykset:







  1. | yritys kuuluu valtion tukemien keskeisten uuden ja huipputeknologian alojen piiriin; |
| --- | --- | --- |

(466)

Yritystuloverolain täytäntöönpanosääntöjen 93 §:ssä selvennetään, että

”
  yritystuloverolain 28 §:n 2 lausekkeessa tarkoitetuilla tärkeillä uuden ja huipputeknologian alan yrityksillä, joita valtion on tuettava, tarkoitetaan yrityksiä, jotka ovat keskeisten tekijänoikeuksien haltijoita ja täyttävät seuraavat edellytykset:

yritystuloverolain 28 §:n 2 lausekkeessa tarkoitetuilla tärkeillä uuden ja huipputeknologian alan yrityksillä, joita valtion on tuettava, tarkoitetaan yrityksiä, jotka ovat keskeisten tekijänoikeuksien haltijoita ja täyttävät seuraavat edellytykset:

1.

yritys kuuluu valtion tukemien keskeisten uuden ja huipputeknologian alojen piiriin;

yritys kuuluu valtion tukemien keskeisten uuden ja huipputeknologian alojen piiriin;

| 2. | tutkimus- ja kehitysmenojen osuuden myyntituloista on oltava vähintään säädetyn suuruinen; |
| --- | --- |

2.

tutkimus- ja kehitysmenojen osuuden myyntituloista on oltava vähintään säädetyn suuruinen;

tutkimus- ja kehitysmenojen osuuden myyntituloista on oltava vähintään säädetyn suuruinen;

| 3. | huipputeknologiasta/tuotteista/palveluista saatujen tulojen osuuden yrityksen kokonaistuloista on oltava vähintään säädetyn suuruinen; |
| --- | --- |

3.

huipputeknologiasta/tuotteista/palveluista saatujen tulojen osuuden yrityksen kokonaistuloista on oltava vähintään säädetyn suuruinen;

huipputeknologiasta/tuotteista/palveluista saatujen tulojen osuuden yrityksen kokonaistuloista on oltava vähintään säädetyn suuruinen;

| 4. | teknisen henkilöstön osuuden yrityksen kaikista työntekijöistä on oltava vähintään säädetyn suuruinen; |
| --- | --- |

4.

teknisen henkilöstön osuuden yrityksen kaikista työntekijöistä on oltava vähintään säädetyn suuruinen;

teknisen henkilöstön osuuden yrityksen kaikista työntekijöistä on oltava vähintään säädetyn suuruinen;

| 5. | muut huipputeknologian alan yritysten yksilöintiä koskevissa hallinnollisissa toimenpiteissä säädetyt edellytykset.” |
| --- | --- |

5.

muut huipputeknologian alan yritysten yksilöintiä koskevissa hallinnollisissa toimenpiteissä säädetyt edellytykset.”

muut huipputeknologian alan yritysten yksilöintiä koskevissa hallinnollisissa toimenpiteissä säädetyt edellytykset.”

Huipputeknologian alan yritysten yksilöintiä koskevat hallinnolliset toimenpiteet ja valtion tukemat keskeiset uuden ja huipputeknologian alat määrittelevät yhdessä valtioneuvoston teknologia-, valtiovarain- ja veroministeriöt ja ne tulevat voimaan valtioneuvoston hyväksynnän jälkeen.”

| (467) | Edellä esitetyissä säännöksissä täsmennetään selvästi, että alempi yritystuloverokanta on varattu tärkeille uuden ja huipputeknologian alan yrityksille, joita valtion on tuettava, yrityksille, jotka ovat keskeisten tekijänoikeuksien haltijoita sekä yrityksille, jotka täyttävät tietyt edellytykset, eli esimerkiksi yritys kuuluu valtion tukemien keskeisten uuden ja huipputeknologian alojen piiriin. |
| --- | --- |

(467)

Edellä esitetyissä säännöksissä täsmennetään selvästi, että alempi yritystuloverokanta on varattu tärkeille uuden ja huipputeknologian alan yrityksille, joita valtion on tuettava, yrityksille, jotka ovat keskeisten tekijänoikeuksien haltijoita sekä yrityksille, jotka täyttävät tietyt edellytykset, eli esimerkiksi yritys kuuluu valtion tukemien keskeisten uuden ja huipputeknologian alojen piiriin.

| (468) | Huipputeknologian alan yritysten tunnustamista koskevien hallinnollisten toimenpiteiden (G.K.F.H. [2016] nro 32) 11 §:n mukaan, jotta yritys voidaan tunnustaa huipputeknologian alan yritykseksi, sen on täytettävä samanaikaisesti tiettyjä edellytyksiä: ”sen on omistettava teollisoikeudet, joilla on keskeinen asema sen tärkeimpien tuotteiden (palvelujen) teknisessä tukemisessa esimerkiksi riippumattoman tutkimuksen, teknologian siirron, sulautumien ja hankintojen kautta” ja ”teknologia, jolla on keskeinen asema sen tärkeimpien tuotteiden (palvelujen) teknisessä tukemisessa, kuuluu aloille, jotka määritellään valtion tukemien huipputeknologian alojen luettelossa”. |
| --- | --- |

(468)

Huipputeknologian alan yritysten tunnustamista koskevien hallinnollisten toimenpiteiden (G.K.F.H. [2016] nro 32) 11 §:n mukaan, jotta yritys voidaan tunnustaa huipputeknologian alan yritykseksi, sen on täytettävä samanaikaisesti tiettyjä edellytyksiä: ”sen on omistettava teollisoikeudet, joilla on keskeinen asema sen tärkeimpien tuotteiden (palvelujen) teknisessä tukemisessa esimerkiksi riippumattoman tutkimuksen, teknologian siirron, sulautumien ja hankintojen kautta” ja ”teknologia, jolla on keskeinen asema sen tärkeimpien tuotteiden (palvelujen) teknisessä tukemisessa, kuuluu aloille, jotka määritellään valtion tukemien huipputeknologian alojen luettelossa”.

| (469) | Valtion tukemat keskeiset huipputeknologian alat luetellaan valtion tukemien keskeisten huipputeknologia-alojen luettelossa (2016). Luettelossa mainitaan selvästi kohdassa ”I. Sähköinen tiedonvälitys”, kohdassa 4. ”Viestintäteknologia” optiset siirtoverkot ja optisiin siirtojärjestelmiin liittyvä teknologia, joka kattaa valokaapelit, valtion tukemina huipputeknologian aloina. |
| --- | --- |

(469)

Valtion tukemat keskeiset huipputeknologian alat luetellaan valtion tukemien keskeisten huipputeknologia-alojen luettelossa (2016). Luettelossa mainitaan selvästi kohdassa ”I. Sähköinen tiedonvälitys”, kohdassa 4. ”Viestintäteknologia” optiset siirtoverkot ja optisiin siirtojärjestelmiin liittyvä teknologia, joka kattaa valokaapelit, valtion tukemina huipputeknologian aloina.

| (470) | Toimenpiteestä etua saavien yritysten on täytettävä veroilmoitus ja sen liitteet. Edun täsmällinen määrä sisältyy veroilmoitukseen. |
| --- | --- |

(470)

Toimenpiteestä etua saavien yritysten on täytettävä veroilmoitus ja sen liitteet. Edun täsmällinen määrä sisältyy veroilmoitukseen.

b)   Tutkimuksen havainnot

| (471) | Komissio totesi, että otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmiin kuuluvia yrityksiä pidettiin huipputeknologian alan yrityksinä tutkimusajanjaksolla ja niihin sovellettiin siten alempaa yritystuloveroa (15 % tai 12,5 %). |
| --- | --- |

(471)

Komissio totesi, että otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmiin kuuluvia yrityksiä pidettiin huipputeknologian alan yrityksinä tutkimusajanjaksolla ja niihin sovellettiin siten alempaa yritystuloveroa (15 % tai 12,5 %).

| (472) | Komissio katsoo, että kyseinen verovähennys on perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska asianomaisille yrityksille koituu etua Kiinan viranomaisten menettämien tulojen muodossa. Edunsaajien saama etu on sama kuin tämän ohjelman kautta saatu verosäästö. |
| --- | --- |

(472)

Komissio katsoo, että kyseinen verovähennys on perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska asianomaisille yrityksille koituu etua Kiinan viranomaisten menettämien tulojen muodossa. Edunsaajien saama etu on sama kuin tämän ohjelman kautta saatu verosäästö.

| (473) | Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä rajoitetaan järjestelmän soveltaminen vain yrityksiin, jotka toimivat tietyillä valtion määrittelemillä huipputeknologian prioriteettialoilla, kuten 466–468 kappaleessa osoitetaan. Valokaapelien tuotannonala on tällainen huipputeknologian prioriteettiala (ks. 469 kappale). |
| --- | --- |

(473)

Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä rajoitetaan järjestelmän soveltaminen vain yrityksiin, jotka toimivat tietyillä valtion määrittelemillä huipputeknologian prioriteettialoilla, kuten 466–468 kappaleessa osoitetaan. Valokaapelien tuotannonala on tällainen huipputeknologian prioriteettiala (ks. 469 kappale).

| (474) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että verovapautus- ja verovähennysohjelmat, joita komissio piti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavina, eivät ole tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavia tukia. Kiinan viranomaisten mukaan väitetyt verovapautukset ja –vähennykset ovat tulosta järjestelmästä, jossa vahvistetaan objektiiviset tukikelpoisuuskriteerit tai –edellytykset, joita sovelletaan automaattisesti ja noudatetaan tiukasti, ne eivät suosi tiettyjä yrityksiä toisten kustannuksella, ovat luonteeltaan taloudellisia ja niitä sovelletaan horisontaalisesti. Sen vuoksi Kiinan viranomaiset väittivät, että ne eivät ole erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(474)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että verovapautus- ja verovähennysohjelmat, joita komissio piti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavina, eivät ole tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavia tukia. Kiinan viranomaisten mukaan väitetyt verovapautukset ja –vähennykset ovat tulosta järjestelmästä, jossa vahvistetaan objektiiviset tukikelpoisuuskriteerit tai –edellytykset, joita sovelletaan automaattisesti ja noudatetaan tiukasti, ne eivät suosi tiettyjä yrityksiä toisten kustannuksella, ovat luonteeltaan taloudellisia ja niitä sovelletaan horisontaalisesti. Sen vuoksi Kiinan viranomaiset väittivät, että ne eivät ole erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (475) | Komissio oli eri mieltä tästä väitteestä, koska se piti 3.7.1.1–3.7.1.3 jaksossa kuvattuja verojärjestelmiä erityisinä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla; siinä säädetään, että ”jos tuen myöntävä viranomainen tai lainsäädäntö, jonka perusteella myöntävä viranomainen toimii, rajoittaa mahdollisuuden saada tukea nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin, tuki on erityistä”. Kyseisten tukijärjestelmien oikeusperustana on yritystuloverolain luku IV ”Veroetuudet”. Nimensä ja sisältönsä puolesta luvussa säädetään nimenomaisesti erityisestä etuuskohtelusta, jossa rajoitetaan mahdollisuus saada tukea nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin. Näin ollen näiden verojärjestelmien nojalla myönnetyt tuet ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(475)

Komissio oli eri mieltä tästä väitteestä, koska se piti 3.7.1.1–3.7.1.3 jaksossa kuvattuja verojärjestelmiä erityisinä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla; siinä säädetään, että ”jos tuen myöntävä viranomainen tai lainsäädäntö, jonka perusteella myöntävä viranomainen toimii, rajoittaa mahdollisuuden saada tukea nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin, tuki on erityistä”. Kyseisten tukijärjestelmien oikeusperustana on yritystuloverolain luku IV ”Veroetuudet”. Nimensä ja sisältönsä puolesta luvussa säädetään nimenomaisesti erityisestä etuuskohtelusta, jossa rajoitetaan mahdollisuus saada tukea nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin. Näin ollen näiden verojärjestelmien nojalla myönnetyt tuet ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, Tämän vuoksi väite hylättiin.

c)   Tuen määrän laskeminen

| (476) | Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etu laskettiin normaalin verokannan mukaisesti maksettavan kokonaisveron ja alennetun verokannan mukaisesti maksettavan kokonaisveron erotuksena. |
| --- | --- |

(476)

Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etu laskettiin normaalin verokannan mukaisesti maksettavan kokonaisveron ja alennetun verokannan mukaisesti maksettavan kokonaisveron erotuksena.

| (477) | Tästä järjestelmästä saatu tuen määrä oli 0,10 prosenttia FTT-ryhmän osalta ja 0,48 prosenttia ZTT-ryhmän osalta. |
| --- | --- |

(477)

Tästä järjestelmästä saatu tuen määrä oli 0,10 prosenttia FTT-ryhmän osalta ja 0,48 prosenttia ZTT-ryhmän osalta.

3.7.1.2   Tutkimus- ja kehitysmenojen (T&K) yritystuloverovähennykset

| (478) | Tutkimus- ja kehitysmenojen (T&K) verovähennykset antavat yrityksille oikeuden T&K-toimien etuuskohtelun mukaiseen verotukseen tietyillä valtion määrittelemillä huipputeknologian prioriteettialoilla, kun T&K-menoissa saavutetaan tietty raja. |
| --- | --- |

(478)

Tutkimus- ja kehitysmenojen (T&K) verovähennykset antavat yrityksille oikeuden T&K-toimien etuuskohtelun mukaiseen verotukseen tietyillä valtion määrittelemillä huipputeknologian prioriteettialoilla, kun T&K-menoissa saavutetaan tietty raja.

| (479) | Uuden teknologian, uusien tuotteiden ja uusien tekniikkojen kehittämisestä aiheutuneisiin T&K-menoihin, jotka eivät ole aineettomia hyödykkeitä ja jotka sisältyvät kuluvan kauden voittoihin ja tappioihin, sovelletaan ylimääräistä 75 prosentin alennusta sen jälkeen, kun ne on vähennetty kokonaisuudessaan tosiasiallisen tilanteen mukaisesti. Jos edellä mainitut T&K-menot ovat aineettomia hyödykkeitä, niihin sovelletaan kuoletusta, joka on 175 prosenttia aineettomien hyödykkeiden kustannuksista. Tammikuussa 2021 T&K-kustannusten ylimääräinen ennakkoverovähennys korotettiin 100 prosenttiin (115). |
| --- | --- |

(479)

Uuden teknologian, uusien tuotteiden ja uusien tekniikkojen kehittämisestä aiheutuneisiin T&K-menoihin, jotka eivät ole aineettomia hyödykkeitä ja jotka sisältyvät kuluvan kauden voittoihin ja tappioihin, sovelletaan ylimääräistä 75 prosentin alennusta sen jälkeen, kun ne on vähennetty kokonaisuudessaan tosiasiallisen tilanteen mukaisesti. Jos edellä mainitut T&K-menot ovat aineettomia hyödykkeitä, niihin sovelletaan kuoletusta, joka on 175 prosenttia aineettomien hyödykkeiden kustannuksista. Tammikuussa 2021 T&K-kustannusten ylimääräinen ennakkoverovähennys korotettiin 100 prosenttiin (115).

115

a)   Oikeusperusta

| (480) | Ohjelman oikeusperusta on yritystuloverolain 30 §:n 1 momentti ja Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöt sekä seuraavat ilmoitukset:






  — | Valtiovarainministeriön, valtion verohallinnon ja tiede- ja teknologiaministeriön ilmoitus T&K-menojen ennakkoverovähennyksiä koskevien toimintatapojen parantamisesta (Cai Shui [2015] nro 119); |
| --- | --- | --- |

(480)

Ohjelman oikeusperusta on yritystuloverolain 30 §:n 1 momentti ja Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöt sekä seuraavat ilmoitukset:

—

Valtiovarainministeriön, valtion verohallinnon ja tiede- ja teknologiaministeriön ilmoitus T&K-menojen ennakkoverovähennyksiä koskevien toimintatapojen parantamisesta (Cai Shui [2015] nro 119);

| — | Yleiskirje T&K-menojen ennakkoverovähennyksen osuuden kasvattamisesta (Cai Shui [2018] No. 99); |
| --- | --- |

—

Yleiskirje T&K-menojen ennakkoverovähennyksen osuuden kasvattamisesta (Cai Shui [2018] No. 99);

| — | Valtion verohallinnon ilmoitus [2015] nro 97 yritysten T&K-menojen ennakkoveron lisävähennyksiin liittyvää politiikkaa koskevista seikoista; |
| --- | --- |

—

Valtion verohallinnon ilmoitus [2015] nro 97 yritysten T&K-menojen ennakkoveron lisävähennyksiin liittyvää politiikkaa koskevista seikoista;

| — | Valtion verohallinnon ilmoitus [2017] nro 40 yritysten T&K-menojen ennakkoveron lisävähennysten laskentatapaa koskevista seikoista; ja |
| --- | --- |

—

Valtion verohallinnon ilmoitus [2017] nro 40 yritysten T&K-menojen ennakkoveron lisävähennysten laskentatapaa koskevista seikoista; ja

| — | Valtion tukemien keskeisten huipputeknologia-alojen luettelo (2016). |
| --- | --- |

—

Valtion tukemien keskeisten huipputeknologia-alojen luettelo (2016).

| (481) | Aiemmissa tutkimuksissa (116) komissio vahvisti, että uusi teknologia, uudet tuotteet ja uudet taidot, joihin verovähennyksiä voidaan soveltaa, ovat osa tiettyjä valtion tukemia huipputeknologian aloja. Kuten 469 kappaleessa mainitaan, valtion tukemat keskeiset huipputeknologian alat luetellaan valtion tukemien keskeisten huipputeknologia-alojen luettelossa (2016). |
| --- | --- |

(481)

Aiemmissa tutkimuksissa (116) komissio vahvisti, että uusi teknologia, uudet tuotteet ja uudet taidot, joihin verovähennyksiä voidaan soveltaa, ovat osa tiettyjä valtion tukemia huipputeknologian aloja. Kuten 469 kappaleessa mainitaan, valtion tukemat keskeiset huipputeknologian alat luetellaan valtion tukemien keskeisten huipputeknologia-alojen luettelossa (2016).

116

| (482) | Yritystuloverolain IV luku ja etenkin 25 § sisältää säännöksiä etuuskohtelun mukaisesta verotuksesta, kuten 468 kappaleessa todetaan. Yritystuloverolain 30 §:n 1 momentin mukaan yrityksille uuden teknologian, uusien tuotteiden ja uusien tekniikkojen kehittämisestä aiheutuneet ylimääräiset tutkimus- ja kehittämismenot voidaan vähentää, kun lasketaan verotettavaa tuloa. Yritystuloverolain täytäntöönpanosääntöjen 95 §:ssä selvennetään, mitä yritystuloverolain 30 §:n 1 momentissa säädetyillä uuden teknologian, uusien tuotteiden ja uusien taitojen kehittämisestä aiheutuneilla ylimääräisillä tutkimus- ja kehittämismenoilla tarkoitetaan. |
| --- | --- |

(482)

Yritystuloverolain IV luku ja etenkin 25 § sisältää säännöksiä etuuskohtelun mukaisesta verotuksesta, kuten 468 kappaleessa todetaan. Yritystuloverolain 30 §:n 1 momentin mukaan yrityksille uuden teknologian, uusien tuotteiden ja uusien tekniikkojen kehittämisestä aiheutuneet ylimääräiset tutkimus- ja kehittämismenot voidaan vähentää, kun lasketaan verotettavaa tuloa. Yritystuloverolain täytäntöönpanosääntöjen 95 §:ssä selvennetään, mitä yritystuloverolain 30 §:n 1 momentissa säädetyillä uuden teknologian, uusien tuotteiden ja uusien taitojen kehittämisestä aiheutuneilla ylimääräisillä tutkimus- ja kehittämismenoilla tarkoitetaan.

| (483) | T&K-menojen ennakkoverovähennyksen osuuden kasvattamista koskevan yleiskirjeen (Cai Shui [2018] nro 99) mukaan yritykselle tutkimus- ja kehitystoiminnasta tosiasiallisesti aiheutuneiden t&k-menojen osalta voidaan vähentää ylimääräinen 75 prosenttia menojen tosiasiallisesta määrästä ennen veroja muiden vähennysten lisäksi 1 päivän tammikuuta 2018 ja 31 päivänä joulukuuta 2020 välillä, kunhan kyseisiä menoja ei muunneta aineettomiksi hyödykkeiksi ja kirjata yrityksen taseeseen voittoina ja tappioina; jos kyseiset menot on kuitenkin muunnettu aineettomiksi hyödykkeiksi, ne voidaan kuolettaa soveltamalla niihin 175 prosentin kuoletusprosenttia aineettomien hyödykkeiden kustannuksista ennen veroja edellä mainitun ajanjakson aikana”. |
| --- | --- |

(483)

T&K-menojen ennakkoverovähennyksen osuuden kasvattamista koskevan yleiskirjeen (Cai Shui [2018] nro 99) mukaan yritykselle tutkimus- ja kehitystoiminnasta tosiasiallisesti aiheutuneiden t&k-menojen osalta voidaan vähentää ylimääräinen 75 prosenttia menojen tosiasiallisesta määrästä ennen veroja muiden vähennysten lisäksi 1 päivän tammikuuta 2018 ja 31 päivänä joulukuuta 2020 välillä, kunhan kyseisiä menoja ei muunneta aineettomiksi hyödykkeiksi ja kirjata yrityksen taseeseen voittoina ja tappioina; jos kyseiset menot on kuitenkin muunnettu aineettomiksi hyödykkeiksi, ne voidaan kuolettaa soveltamalla niihin 175 prosentin kuoletusprosenttia aineettomien hyödykkeiden kustannuksista ennen veroja edellä mainitun ajanjakson aikana”.

mukaan yritykselle tutkimus- ja kehitystoiminnasta tosiasiallisesti aiheutuneiden t&k-menojen osalta voidaan vähentää ylimääräinen 75 prosenttia menojen tosiasiallisesta määrästä ennen veroja muiden vähennysten lisäksi 1 päivän tammikuuta 2018 ja 31 päivänä joulukuuta 2020 välillä, kunhan kyseisiä menoja ei muunneta aineettomiksi hyödykkeiksi ja kirjata yrityksen taseeseen voittoina ja tappioina; jos kyseiset menot on kuitenkin muunnettu aineettomiksi hyödykkeiksi, ne voidaan kuolettaa soveltamalla niihin 175 prosentin kuoletusprosenttia aineettomien hyödykkeiden kustannuksista ennen veroja edellä mainitun ajanjakson aikana”

b)   Tutkimuksen havainnot

| (484) | Komissio totesi, että otokseen valittuihin ryhmiin kuuluvat yritykset saivat lisävähennyksen uuden teknologian, uusien tuotteiden ja uusien tekniikkojen tutkimuksesta ja kehittämisestä aiheutuneista tutkimus- ja kehittämismenoista. |
| --- | --- |

(484)

Komissio totesi, että otokseen valittuihin ryhmiin kuuluvat yritykset saivat lisävähennyksen uuden teknologian, uusien tuotteiden ja uusien tekniikkojen tutkimuksesta ja kehittämisestä aiheutuneista tutkimus- ja kehittämismenoista.

| (485) | Komissio katsoo, että kyseinen verovähennys on perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska asianomaisille yrityksille koituu etua Kiinan viranomaisten menettämien tulojen muodossa. Edunsaajien saama etu on sama kuin tämän ohjelman kautta saatu verosäästö. |
| --- | --- |

(485)

Komissio katsoo, että kyseinen verovähennys on perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska asianomaisille yrityksille koituu etua Kiinan viranomaisten menettämien tulojen muodossa. Edunsaajien saama etu on sama kuin tämän ohjelman kautta saatu verosäästö.

| (486) | Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä rajoitetaan toimenpiteen soveltaminen vain yrityksiin, joille aiheutuu T&K-menoja tietyillä valtion määrittelemillä huipputeknologian prioriteettialoilla, kuten lasikuitufilamenttituotteiden tuotannonalalla. |
| --- | --- |

(486)

Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä rajoitetaan toimenpiteen soveltaminen vain yrityksiin, joille aiheutuu T&K-menoja tietyillä valtion määrittelemillä huipputeknologian prioriteettialoilla, kuten lasikuitufilamenttituotteiden tuotannonalalla.

c)   Tuen määrän laskeminen

| (487) | Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etu laskettiin seuraavien erotuksena: normaalin verokannan mukaisesti maksettava kokonaisvero ja maksettava kokonaisvero, josta oli tehty 75 prosentin lisävähennys tosiasiallisista T&K-menoista. |
| --- | --- |

(487)

Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etu laskettiin seuraavien erotuksena: normaalin verokannan mukaisesti maksettava kokonaisvero ja maksettava kokonaisvero, josta oli tehty 75 prosentin lisävähennys tosiasiallisista T&K-menoista.

| (488) | Tästä järjestelmästä saatu tuen määrä oli 1,28 prosenttia FTT-ryhmän osalta ja 0,13 prosenttia ZTT-ryhmän osalta. |
| --- | --- |

(488)

Tästä järjestelmästä saatu tuen määrä oli 1,28 prosenttia FTT-ryhmän osalta ja 0,13 prosenttia ZTT-ryhmän osalta.

3.7.1.3   Osinkojen vapautus valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä

| (489) | Kiinan yritystuloverolaki tarjoaa veroetuuksia yrityksille, jotka toimivat aloilla tai hankkeissa, joiden kehittämistä valtio erityisesti tukee tai kannustaa, ja ne vapautetaan verosta pääomasijoituksista saatavan tulon, kuten osinkojen ja bonusten, osalta valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä. |
| --- | --- |

(489)

Kiinan yritystuloverolaki tarjoaa veroetuuksia yrityksille, jotka toimivat aloilla tai hankkeissa, joiden kehittämistä valtio erityisesti tukee tai kannustaa, ja ne vapautetaan verosta pääomasijoituksista saatavan tulon, kuten osinkojen ja bonusten, osalta valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä.

a)   Oikeusperusta

| (490) | Ohjelman oikeusperusta on yritystuloverolain 26 §:n 2 momentti ja Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöt. |
| --- | --- |

(490)

Ohjelman oikeusperusta on yritystuloverolain 26 §:n 2 momentti ja Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöt.

| (491) | Kiinan yritystuloverolain IV luvun ”Etuuskohtelun mukainen veropolitiikka” johdantolauseena olevan 25 §:n mukaan valtio tarjoaa veroetuuksia yrityksille, jotka toimivat aloilla tai hankkeissa, joiden kehittämistä valtio erityisesti tukee tai kannustaa. Lisäksi 26 §:n 2 momentissa täsmennetään, että verovapautusta sovelletaan valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä tehdyistä pääomasijoituksista saatuun tuloon, mikä vaikuttaisi rajoittavan soveltamisalan vain tiettyihin kotimaisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

(491)

Kiinan yritystuloverolain IV luvun ”Etuuskohtelun mukainen veropolitiikka” johdantolauseena olevan 25 §:n mukaan valtio tarjoaa veroetuuksia yrityksille, jotka toimivat aloilla tai hankkeissa, joiden kehittämistä valtio erityisesti tukee tai kannustaa. Lisäksi 26 §:n 2 momentissa täsmennetään, että verovapautusta sovelletaan valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä tehdyistä pääomasijoituksista saatuun tuloon, mikä vaikuttaisi rajoittavan soveltamisalan vain tiettyihin kotimaisiin yrityksiin.

b)   Tutkimuksen havainnot

| (492) | Komissio totesi, että jotkin otokseen valittuihin ryhmiin kuuluvat yritykset sai vapautuksen osinkotuloveroista valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä. |
| --- | --- |

(492)

Komissio totesi, että jotkin otokseen valittuihin ryhmiin kuuluvat yritykset sai vapautuksen osinkotuloveroista valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä.

| (493) | Komissio katsoo, että järjestelmässä on kyse perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesta tuesta, koska asianomaisille yrityksille koituu etuutta valtion menettämien tulojen muodossa. Edunsaajien saama etu on sama kuin tämän ohjelman kautta saatu verosäästö. |
| --- | --- |

(493)

Komissio katsoo, että järjestelmässä on kyse perusasetuksen 3 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 alakohdan mukaisesta tuesta, koska asianomaisille yrityksille koituu etuutta valtion menettämien tulojen muodossa. Edunsaajien saama etu on sama kuin tämän ohjelman kautta saatu verosäästö.

| (494) | Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä rajoitetaan vapautuksen soveltaminen vain valintakelpoisiin kotimaisiin yrityksiin, joilla on valtion tuki ja joiden kehittämistä valtio kannustaa. |
| --- | --- |

(494)

Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä rajoitetaan vapautuksen soveltaminen vain valintakelpoisiin kotimaisiin yrityksiin, joilla on valtion tuki ja joiden kehittämistä valtio kannustaa.

| (495) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ZTT-ryhmä väitti, että osinkojen verovapautuksen tarkoituksena on poistaa saman tulon kaksinkertainen verotus sekä emo- että tytäryhtiöiltä, ja kyseessä on kansainvälisesti hyväksytty verokäytäntö. |
| --- | --- |

(495)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ZTT-ryhmä väitti, että osinkojen verovapautuksen tarkoituksena on poistaa saman tulon kaksinkertainen verotus sekä emo- että tytäryhtiöiltä, ja kyseessä on kansainvälisesti hyväksytty verokäytäntö.

| (496) | Komissio on samaa mieltä siitä, että kaksinkertaisen verotuksen poistaminen on kansainvälisesti tunnustettu verokäytäntö, mutta yritystuloverolain 26 §:n 2 momentti kuuluu lukuun IV ”Etuuskohtelun mukainen veropolitiikka”, jossa säädetään useista etuuskohtelun mukaisista verokohteluista, jotka ovat poikkeuksia yleisistä verotussäännöistä. Lisäksi Kiinan yritystuloverolain IV luvun ”Etuuskohtelun mukainen veropolitiikka” johdantolauseena olevan 25 §:n mukaan valtio tarjoaa veroetuuksia yrityksille, jotka toimivat aloilla tai hankkeissa, joiden kehittämistä valtio erityisesti tukee tai kannustaa, kuten 491 kappaleessa selitetään. Yritystuloverolain 26 §:n 2 momentissa täsmennetään myös, että verovapautusta sovelletaan valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä tehdyistä pääomasijoituksista saatuun tuloon, mikä vaikuttaisi rajoittavan soveltamisalan vain tiettyihin kotimaisiin yrityksiin. Sen vuoksi komissio katsoi, että tällainen etuuskohtelun mukainen veropolitiikka on rajattu tiettyihin tuotannonaloihin, joita valtio erityisesti tukee ja kannustaa, kuten valokaapelien tuotannonala, minkä vuoksi se on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Näin ollen komissio vahvisti 493 ja 494 kappaleessa kuvatut päätelmänsä, joiden mukaan järjestelmässä on kyse tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavasta tuesta. |
| --- | --- |

(496)

Komissio on samaa mieltä siitä, että kaksinkertaisen verotuksen poistaminen on kansainvälisesti tunnustettu verokäytäntö, mutta yritystuloverolain 26 §:n 2 momentti kuuluu lukuun IV ”Etuuskohtelun mukainen veropolitiikka”, jossa säädetään useista etuuskohtelun mukaisista verokohteluista, jotka ovat poikkeuksia yleisistä verotussäännöistä. Lisäksi Kiinan yritystuloverolain IV luvun ”Etuuskohtelun mukainen veropolitiikka” johdantolauseena olevan 25 §:n mukaan valtio tarjoaa veroetuuksia yrityksille, jotka toimivat aloilla tai hankkeissa, joiden kehittämistä valtio erityisesti tukee tai kannustaa, kuten 491 kappaleessa selitetään. Yritystuloverolain 26 §:n 2 momentissa täsmennetään myös, että verovapautusta sovelletaan valintakelpoisten kotimaisten yritysten välillä tehdyistä pääomasijoituksista saatuun tuloon, mikä vaikuttaisi rajoittavan soveltamisalan vain tiettyihin kotimaisiin yrityksiin. Sen vuoksi komissio katsoi, että tällainen etuuskohtelun mukainen veropolitiikka on rajattu tiettyihin tuotannonaloihin, joita valtio erityisesti tukee ja kannustaa, kuten valokaapelien tuotannonala, minkä vuoksi se on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Näin ollen komissio vahvisti 493 ja 494 kappaleessa kuvatut päätelmänsä, joiden mukaan järjestelmässä on kyse tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavasta tuesta.

c)   Tuen määrän laskeminen

| (497) | Komissio laski tuen määrän soveltamalla normaalia veroprosenttia osinkotuloon, joka on vähennetty verotettavasta tulosta. |
| --- | --- |

(497)

Komissio laski tuen määrän soveltamalla normaalia veroprosenttia osinkotuloon, joka on vähennetty verotettavasta tulosta.

| (498) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ZTT-ryhmä väitti, että komission olisi erotettava toisistaan kaksi erilaista verokohtelua tuloveroilmoituksessa eli osinkotulot ja investointien veronoikaisun määrä, koska jälkimmäinen ei ole osinkotuloa, jota yritystuloverolain 26 §:n 2 momentti koskee. Komissio hyväksyi väitteen ja korjasi etuuslaskelmat vastaavasti. |
| --- | --- |

(498)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ZTT-ryhmä väitti, että komission olisi erotettava toisistaan kaksi erilaista verokohtelua tuloveroilmoituksessa eli osinkotulot ja investointien veronoikaisun määrä, koska jälkimmäinen ei ole osinkotuloa, jota yritystuloverolain 26 §:n 2 momentti koskee. Komissio hyväksyi väitteen ja korjasi etuuslaskelmat vastaavasti.

| (499) | Tästä järjestelmästä saatu tuen määrä oli 1,05 prosenttia FTT-ryhmän osalta ja 0,21 prosenttia ZTT-ryhmän osalta. |
| --- | --- |

(499)

Tästä järjestelmästä saatu tuen määrä oli 1,05 prosenttia FTT-ryhmän osalta ja 0,21 prosenttia ZTT-ryhmän osalta.

3.7.1.4   Huipputeknologiayritysten käyttämiin laitteisiin sovelletut nopeutetut poistot

| (500) | Kiinan yritystuloverolain 32 §:n mukaan ”jos yrityksen käyttöomaisuuden nopeutetut poistot ovat tarpeen teknologian edistymisen tai muun syyn vuoksi, poistovuosien määrää voidaan vähentää tai voidaan soveltaa nopeutettua poistomenetelmää”. |
| --- | --- |

(500)

Kiinan yritystuloverolain 32 §:n mukaan ”jos yrityksen käyttöomaisuuden nopeutetut poistot ovat tarpeen teknologian edistymisen tai muun syyn vuoksi, poistovuosien määrää voidaan vähentää tai voidaan soveltaa nopeutettua poistomenetelmää”.

a)   Oikeusperusta

| (501) | Ohjelman oikeusperusta on yritystuloverolain 32 § ja Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöt sekä seuraavat ilmoitukset:






  — | Valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus koneiden ja laitteiden vähennyspolitiikasta yritystuloverotarkoituksiin (Cai Shui [2018] nro 54); |
| --- | --- | --- |

(501)

Ohjelman oikeusperusta on yritystuloverolain 32 § ja Kiinan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöt sekä seuraavat ilmoitukset:

—

Valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus koneiden ja laitteiden vähennyspolitiikasta yritystuloverotarkoituksiin (Cai Shui [2018] nro 54);

| — | Valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus käyttöomaisuuden nopeutettuihin poistoihin sovellettavan yritystuloveropolitiikan tarkentamisesta (Cai Shui [2014] nro 75); ja |
| --- | --- |

—

Valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus käyttöomaisuuden nopeutettuihin poistoihin sovellettavan yritystuloveropolitiikan tarkentamisesta (Cai Shui [2014] nro 75); ja

| — | Valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus käyttöomaisuuden nopeutettuihin poistoihin sovellettavan yritystuloveropolitiikan tarkentamisesta edelleen (Cai Shui [2015] nro 106). |
| --- | --- |

—

Valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus käyttöomaisuuden nopeutettuihin poistoihin sovellettavan yritystuloveropolitiikan tarkentamisesta edelleen (Cai Shui [2015] nro 106).

b)   Tutkimuksen havainnot

| (502) | Koneiden ja laitteiden vähennyspolitiikkaa yritystuloverotarkoituksiin koskevan ilmoituksen (Cai Shui [2018] nro 54) mukaan ”jos yrityksen hiljattain kaudella 1.1.2018–31.12.2020 ostaman koneen tai laitteen yksikköarvo on enintään 5 miljoonaa RMB:tä, yritys saa sisällyttää tämän arvon meneillään olevan kauden kustannuksiin ja menoihin kiinteämääräisenä, ja se voidaan vähentää sen verotettavasta tulosta eikä poistoja tarvitse enää laskea vuosittain”
  . Tämä lainsäädäntö ei ole tuotannonalakohtaista. |
| --- | --- |

(502)

Koneiden ja laitteiden vähennyspolitiikkaa yritystuloverotarkoituksiin koskevan ilmoituksen (Cai Shui [2018] nro 54) mukaan ”jos yrityksen hiljattain kaudella 1.1.2018–31.12.2020 ostaman koneen tai laitteen yksikköarvo on enintään 5 miljoonaa RMB:tä, yritys saa sisällyttää tämän arvon meneillään olevan kauden kustannuksiin ja menoihin kiinteämääräisenä, ja se voidaan vähentää sen verotettavasta tulosta eikä poistoja tarvitse enää laskea vuosittain”
  . Tämä lainsäädäntö ei ole tuotannonalakohtaista.

mukaan ”jos yrityksen hiljattain kaudella 1.1.2018–31.12.2020 ostaman koneen tai laitteen yksikköarvo on enintään 5 miljoonaa RMB:tä, yritys saa sisällyttää tämän arvon meneillään olevan kauden kustannuksiin ja menoihin kiinteämääräisenä, ja se voidaan vähentää sen verotettavasta tulosta eikä poistoja tarvitse enää laskea vuosittain”

| (503) | Mitä tulee käyttöomaisuuteen, jonka yksikköarvo on yli 5 miljoonaa RMB:tä, valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitusta käyttöomaisuuden nopeutettuihin poistoihin sovellettavan yritystuloveropolitiikan tarkentamisesta (Cai Shui [2014] nro 75) ja valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitusta käyttöomaisuuden nopeutettuihin poistoihin sovellettavan yritystuloveropolitiikan tarkentamisesta edelleen (Cai Shui [2015] nro 106) sovelletaan edelleen. Näiden ilmoitusten mukaan yritysten ostamaan käyttöomaisuuteen kymmenellä keskeisellä tuotannonalalla voidaan soveltaa nopeutettua poistomenetelmää. |
| --- | --- |

(503)

Mitä tulee käyttöomaisuuteen, jonka yksikköarvo on yli 5 miljoonaa RMB:tä, valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitusta käyttöomaisuuden nopeutettuihin poistoihin sovellettavan yritystuloveropolitiikan tarkentamisesta (Cai Shui [2014] nro 75) ja valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitusta käyttöomaisuuden nopeutettuihin poistoihin sovellettavan yritystuloveropolitiikan tarkentamisesta edelleen (Cai Shui [2015] nro 106) sovelletaan edelleen. Näiden ilmoitusten mukaan yritysten ostamaan käyttöomaisuuteen kymmenellä keskeisellä tuotannonalalla voidaan soveltaa nopeutettua poistomenetelmää.

| (504) | Komissio vahvisti, että tutkimusajanjakson aikana otokseen valitut yritykset eivät olleet soveltaneet nopeutettuja poistoja käyttöomaisuuteen, joiden yksikköarvo oli yli 5 miljoonaa RMB:tä. Koska tähän käyttöomaisuuteen ei sovellettu ilmoitusta Cai Shui [2014] nro 75 eikä ilmoitusta Cai Shui [2015] nro 106, komissio totesi, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet etua tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavista tuista. |
| --- | --- |

(504)

Komissio vahvisti, että tutkimusajanjakson aikana otokseen valitut yritykset eivät olleet soveltaneet nopeutettuja poistoja käyttöomaisuuteen, joiden yksikköarvo oli yli 5 miljoonaa RMB:tä. Koska tähän käyttöomaisuuteen ei sovellettu ilmoitusta Cai Shui [2014] nro 75 eikä ilmoitusta Cai Shui [2015] nro 106, komissio totesi, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet etua tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavista tuista.

| (505) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat ovat voineet saada etua sellaisten talojen ja rakennusten nopeutetuista poistoista, jotka jäävät 5 miljoonan RMB:n kynnysarvon soveltamisalan ulkopuolelle koneiden ja laitteiden vähennyspolitiikkaa yritystuloverotarkoituksiin koskevan ilmoituksen (Cai Shui [2018] nro 54) 2 §:n mukaan. Komissio vahvisti, että otokseen valitut yritykset eivät saaneet etua talojen ja rakennusten nopeutetusta poistosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(505)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat ovat voineet saada etua sellaisten talojen ja rakennusten nopeutetuista poistoista, jotka jäävät 5 miljoonan RMB:n kynnysarvon soveltamisalan ulkopuolelle koneiden ja laitteiden vähennyspolitiikkaa yritystuloverotarkoituksiin koskevan ilmoituksen (Cai Shui [2018] nro 54) 2 §:n mukaan. Komissio vahvisti, että otokseen valitut yritykset eivät saaneet etua talojen ja rakennusten nopeutetusta poistosta tutkimusajanjaksolla.

c)   Päätelmät

| (506) | Komissio katsoi, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet etua tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavista tuista tämän ohjelman nojalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(506)

Komissio katsoi, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet etua tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavista tuista tämän ohjelman nojalla tutkimusajanjaksolla.

3.7.1.5   Maankäyttöä koskevat verovapautukset

| (507) | Yleensä maata kaupungeissa, maakuntien kunnissa, hallinnollisissa kunnissa ja teollisuus- tai kaivosalueilla käyttävät organisaatiot tai yksityishenkilöt maksavat kaupunkialueiden maankäyttöveroa. Maankäyttöveron kantavat paikalliset veroviranomaiset siellä, missä maata käytetään. Tietyt maaluokat on kuitenkin vapautettu maankäyttöverosta; tällaisia ovat esimerkiksi merestä vallattu maa, viranomaislaitosten, kansalaisjärjestöjen ja puolustusvoimien yksiköiden omaan käyttöön tarkoitettu maa, valtiovarainministeriön talousarviosta rahoitettujen laitosten käyttöön tarkoitettu maa, uskonnollisten temppeleiden ja julkisten puistojen käyttöön tarkoitettu maa sekä julkiset historialliset maisemapaikat, kadut, tiet, aukiot, nurmikot ja muut kaupunkien julkiset alueet. |
| --- | --- |

(507)

Yleensä maata kaupungeissa, maakuntien kunnissa, hallinnollisissa kunnissa ja teollisuus- tai kaivosalueilla käyttävät organisaatiot tai yksityishenkilöt maksavat kaupunkialueiden maankäyttöveroa. Maankäyttöveron kantavat paikalliset veroviranomaiset siellä, missä maata käytetään. Tietyt maaluokat on kuitenkin vapautettu maankäyttöverosta; tällaisia ovat esimerkiksi merestä vallattu maa, viranomaislaitosten, kansalaisjärjestöjen ja puolustusvoimien yksiköiden omaan käyttöön tarkoitettu maa, valtiovarainministeriön talousarviosta rahoitettujen laitosten käyttöön tarkoitettu maa, uskonnollisten temppeleiden ja julkisten puistojen käyttöön tarkoitettu maa sekä julkiset historialliset maisemapaikat, kadut, tiet, aukiot, nurmikot ja muut kaupunkien julkiset alueet.

a)   Oikeusperusta

| (508) | Ohjelman oikeusperusta:






  — | Kiinteistöveroa koskevat Kiinan kansantasavallan väliaikaiset määräykset (Guo Fa [1986] Nro 90, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2011); |
| --- | --- | --- |

(508)

Ohjelman oikeusperusta:

—

Kiinteistöveroa koskevat Kiinan kansantasavallan väliaikaiset määräykset (Guo Fa [1986] Nro 90, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2011);

| — | Kiinan kansantasavallan väliaikaiset määräykset kaupunkialueiden maankäyttöverosta (tarkistettu vuonna 2019), Kiinan kansantasavallan valtioneuvoston määräys nro 709; ja |
| --- | --- |

—

Kiinan kansantasavallan väliaikaiset määräykset kaupunkialueiden maankäyttöverosta (tarkistettu vuonna 2019), Kiinan kansantasavallan valtioneuvoston määräys nro 709; ja

| — | Useat lausunnot yksityisen talouden kestävän ja terveen kehityksen määrätietoisesta tukemisesta (EFa [2018] No. 33). |
| --- | --- |

—

Useat lausunnot yksityisen talouden kestävän ja terveen kehityksen määrätietoisesta tukemisesta (EFa [2018] No. 33).

b)   Tutkimuksen havainnot

| (509) | Yksi otokseen valittuihin ryhmiin kuuluva yritys sai etua maankäyttöveron 60 prosentin alennuksesta huipputeknologiayrityksiin sovelletun erityispolitiikan perusteella vuosina 2019 ja 2020 yksityisen talouden kestävän ja terveen kehityksen määrätietoisesta tukemisesta annettujen useiden lausuntojen (EFa [2018] No. 33) 2 §:n 1 momentin mukaan. |
| --- | --- |

(509)

Yksi otokseen valittuihin ryhmiin kuuluva yritys sai etua maankäyttöveron 60 prosentin alennuksesta huipputeknologiayrityksiin sovelletun erityispolitiikan perusteella vuosina 2019 ja 2020 yksityisen talouden kestävän ja terveen kehityksen määrätietoisesta tukemisesta annettujen useiden lausuntojen (EFa [2018] No. 33) 2 §:n 1 momentin mukaan.

| (510) | Kyseinen yritys ei kuulunut yhteenkään vapautettuun luokkaan, jotka vahvistetaan kaupunkialueiden maankäyttöverosta annettujen Kiinan kansantasavallan väliaikaisten määräysten (tarkistettu vuonna 2019) 6 §:ssä. |
| --- | --- |

(510)

Kyseinen yritys ei kuulunut yhteenkään vapautettuun luokkaan, jotka vahvistetaan kaupunkialueiden maankäyttöverosta annettujen Kiinan kansantasavallan väliaikaisten määräysten (tarkistettu vuonna 2019) 6 §:ssä.

| (511) | Lisäksi sama yritys vapautettiin kokonaan maankäyttöverosta vuoden 2020 ensimmäisellä neljänneksellä seuraavien perusteella: Hubein provinssin viranomaisten ilmoitus covid-19-tilanteen hallintaa koskevien politiikkojen ja toimenpiteiden painamisesta ja jakelusta ja pienten ja keskisuurten yritysten tukemisesta vaikeuksien voittamiseksi (EzhengBanFa (2020) No.5) ja Hubein provinssin viranomaisten ilmoitus Hubein provinssin talouden ja yhteiskunnan kehittämisen vauhdittamista koskevien politiikkojen ja toimenpiteiden painamisesta ja jakelusta (EzhengBanFa (2020) No.6). |
| --- | --- |

(511)

Lisäksi sama yritys vapautettiin kokonaan maankäyttöverosta vuoden 2020 ensimmäisellä neljänneksellä seuraavien perusteella: Hubein provinssin viranomaisten ilmoitus covid-19-tilanteen hallintaa koskevien politiikkojen ja toimenpiteiden painamisesta ja jakelusta ja pienten ja keskisuurten yritysten tukemisesta vaikeuksien voittamiseksi (EzhengBanFa (2020) No.5) ja Hubein provinssin viranomaisten ilmoitus Hubein provinssin talouden ja yhteiskunnan kehittämisen vauhdittamista koskevien politiikkojen ja toimenpiteiden painamisesta ja jakelusta (EzhengBanFa (2020) No.6).

c)   Päätelmät

| (512) | Komissio katsoo, että edellä kuvattu huipputeknologiayritysten maankäyttöveroa koskeva vähennys on perusasetuksen joko 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan tai ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska asianomaiselle yritykselle koituu etua joko varojen suoran siirron (maksetun veron palautus) tai Kiinan viranomaisten menettämien tulojen (maksamaton vero) muodossa. Tuki on erityistä, koska se kohdistuu ainoastaan huipputeknologiayrityksiin. |
| --- | --- |

(512)

Komissio katsoo, että edellä kuvattu huipputeknologiayritysten maankäyttöveroa koskeva vähennys on perusasetuksen joko 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan tai ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska asianomaiselle yritykselle koituu etua joko varojen suoran siirron (maksetun veron palautus) tai Kiinan viranomaisten menettämien tulojen (maksamaton vero) muodossa. Tuki on erityistä, koska se kohdistuu ainoastaan huipputeknologiayrityksiin.

| (513) | Edunsaajien saama etu on sama kuin palautetun veron/verosäästön määrä. Tuki on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska yritys sai veroalennuksen, vaikka se ei täyttänyt mitään 507 kappaleessa mainituista objektiivisista kriteereistä. |
| --- | --- |

(513)

Edunsaajien saama etu on sama kuin palautetun veron/verosäästön määrä. Tuki on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska yritys sai veroalennuksen, vaikka se ei täyttänyt mitään 507 kappaleessa mainituista objektiivisista kriteereistä.

| (514) | Vuoden 2020 ensimmäisellä neljänneksellä myönnetyn maankäyttöveroa koskevan vapautuksen osalta komissio katsoi, että toimenpide ei ole erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla, koska covid-pandemian vuoksi verovapautus ei rajoittunut tiettyyn yritykseen tai tuotannonalaan tai yritysten tai tuotannonalojen ryhmään, vaan sitä sovellettiin kaikkiin tuotannonaloihin. |
| --- | --- |

(514)

Vuoden 2020 ensimmäisellä neljänneksellä myönnetyn maankäyttöveroa koskevan vapautuksen osalta komissio katsoi, että toimenpide ei ole erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla, koska covid-pandemian vuoksi verovapautus ei rajoittunut tiettyyn yritykseen tai tuotannonalaan tai yritysten tai tuotannonalojen ryhmään, vaan sitä sovellettiin kaikkiin tuotannonaloihin.

d)   Tuen määrän laskeminen

| (515) | Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etuna pidettiin tutkimusajanjakson aikana palautettua määrää. FTT-ryhmän tästä järjestelmästä saaman tuen määrä oli mitättömän vähäinen. |
| --- | --- |

(515)

Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etuna pidettiin tutkimusajanjakson aikana palautettua määrää. FTT-ryhmän tästä järjestelmästä saaman tuen määrä oli mitättömän vähäinen.

3.7.1.6   Kaikista veroja koskevista vapautus- ja helpotusjärjestelmistä saadut tuet yhteensä

| (516) | Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kaikista veroja koskevista järjestelmistä saama tuen kokonaismäärä tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

  Verovapautukset ja –helpotukset







  Yrityksen nimi | Tukiprosentti |
| --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(516)

Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kaikista veroja koskevista järjestelmistä saama tuen kokonaismäärä tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

Verovapautukset ja –helpotukset

Verovapautukset ja –helpotukset

Yrityksen nimi

Tukiprosentti

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

2,43 %

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,82  %

3.7.2   Sähkön tarjoaminen alennetuilla hinnoilla

Sähkön tarjoaminen alennetuilla hinnoilla

a)   Oikeusperusta

| — | Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission ja kansallisen energiaviraston yleiskirje markkinalähtöisen sähkökaupan aktiivisesta edistämisestä ja kauppamekanismin parantamisesta edelleen, Fa Gua Yun Xing [2018] nro 1027, 16.7.2018; |
| --- | --- |

—

Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission ja kansallisen energiaviraston yleiskirje markkinalähtöisen sähkökaupan aktiivisesta edistämisestä ja kauppamekanismin parantamisesta edelleen, Fa Gua Yun Xing [2018] nro 1027, 16.7.2018;

| — | Useat sähkökauppajärjestelmän uudistamisen syventämistä koskevat Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitean ja valtioneuvoston lausunnot (Zhong Fa [2015] nro 9); |
| --- | --- |

—

Useat sähkökauppajärjestelmän uudistamisen syventämistä koskevat Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitean ja valtioneuvoston lausunnot (Zhong Fa [2015] nro 9);

| — | Ilmoitus sähkön tuotanto- ja kulutussuunnitelman täydellisestä vapauttamisesta kaupallisille käyttäjille (kansallinen kehittämis- ja uudistamiskomissio [2019] No. 1105); |
| --- | --- |

—

Ilmoitus sähkön tuotanto- ja kulutussuunnitelman täydellisestä vapauttamisesta kaupallisille käyttäjille (kansallinen kehittämis- ja uudistamiskomissio [2019] No. 1105);

| — | Hubein provinssin sähkökaupan keskipitkän ja pitkän aikavälin liiketoimien täytäntöönpanosääntöjä (väliaikaiset) koskevat säännöt, 29.11.2019; |
| --- | --- |

—

Hubein provinssin sähkökaupan keskipitkän ja pitkän aikavälin liiketoimien täytäntöönpanosääntöjä (väliaikaiset) koskevat säännöt, 29.11.2019;

| — | Jiangsun provinssin sähkökaupan keskipitkän ja pitkän aikavälin liiketoimia koskevat säännöt; |
| --- | --- |

—

Jiangsun provinssin sähkökaupan keskipitkän ja pitkän aikavälin liiketoimia koskevat säännöt;

| — | Jiangsun provinssin hintaviraston ilmoitus sähkön hintarakenteen kohtuullisista mukautuksista (Su Jia Gong [2017] No. 124); ja |
| --- | --- |

—

Jiangsun provinssin hintaviraston ilmoitus sähkön hintarakenteen kohtuullisista mukautuksista (Su Jia Gong [2017] No. 124); ja

| — | Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission yleiskirje nro 258 yritysten sähkökustannusten vähentämisestä työn ja tuotannon kehittämis- ja uudistamishinnan tukemiseksi, [2020]. |
| --- | --- |

—

Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission yleiskirje nro 258 yritysten sähkökustannusten vähentämisestä työn ja tuotannon kehittämis- ja uudistamishinnan tukemiseksi, [2020].

b)   Tutkimuksen havainnot

| (517) | Kaikki otokseen valitut yritykset ostivat tarvitsemansa sähkön. |
| --- | --- |

(517)

Kaikki otokseen valitut yritykset ostivat tarvitsemansa sähkön.

| (518) | Otokseen valittuihin ryhmiin kuuluvat jotkin yritykset ostivat sähköä suurten teollisten käyttäjien virallisilla hinnoilla, jotka vahvistettiin provinssin tasolla. Kuten aiemmissa tutkimuksissa (117) on todettu, sähkön tarjoamisesta virallisesti vahvistetulla hinnalla ei koidu erityistä etua. |
| --- | --- |

(518)

Otokseen valittuihin ryhmiin kuuluvat jotkin yritykset ostivat sähköä suurten teollisten käyttäjien virallisilla hinnoilla, jotka vahvistettiin provinssin tasolla. Kuten aiemmissa tutkimuksissa (117) on todettu, sähkön tarjoamisesta virallisesti vahvistetulla hinnalla ei koidu erityistä etua.

117

| (519) | Komissio kuitenkin vahvisti, että kahteen otokseen valittuun ryhmään kuuluvat tutkimuksen kohteena olevat yritykset saivat etua sähkökustannustensa vähennyksistä tai palautuksista/mukautuksista. |
| --- | --- |

(519)

Komissio kuitenkin vahvisti, että kahteen otokseen valittuun ryhmään kuuluvat tutkimuksen kohteena olevat yritykset saivat etua sähkökustannustensa vähennyksistä tai palautuksista/mukautuksista.

| (520) | Komissio totesi, että toiseen otokseen valittuun ryhmään kuuluvat yritykset saivat etua sähkökustannustensa erityisistä palautuksista/mukautuksista, koska yritykset saivat osallistua markkinalähtöistä sähkökauppaa koskevaan pilottiohjelmaan. Yrityksillä ei ollut sopimusta sähkön tuottajan kanssa suorasta sähköntoimituksesta. Palautukset/mukautukset myönnettiin, koska yritykset ilmoittivat etukäteen sähköntarpeestaan voimalaitoksille. |
| --- | --- |

(520)

Komissio totesi, että toiseen otokseen valittuun ryhmään kuuluvat yritykset saivat etua sähkökustannustensa erityisistä palautuksista/mukautuksista, koska yritykset saivat osallistua markkinalähtöistä sähkökauppaa koskevaan pilottiohjelmaan. Yrityksillä ei ollut sopimusta sähkön tuottajan kanssa suorasta sähköntoimituksesta. Palautukset/mukautukset myönnettiin, koska yritykset ilmoittivat etukäteen sähköntarpeestaan voimalaitoksille.

| (521) | Komissio totesi lisäksi, että kuten aiemmissakin tutkimuksissa (118), tietyt tutkimuksen kohteena olevat yritykset saavat ostaa sähkö suoraan sähkön tuottajilta tekemällä suoran ostosopimuksen. Tällaisissa sopimuksissa tarjotaan tietty sähkömäärä tiettyyn hintaan, joka on alempi kuin provinssin tasolla suurille teollisille käyttäjille vahvistettu virallinen hinta. |
| --- | --- |

(521)

Komissio totesi lisäksi, että kuten aiemmissakin tutkimuksissa (118), tietyt tutkimuksen kohteena olevat yritykset saavat ostaa sähkö suoraan sähkön tuottajilta tekemällä suoran ostosopimuksen. Tällaisissa sopimuksissa tarjotaan tietty sähkömäärä tiettyyn hintaan, joka on alempi kuin provinssin tasolla suurille teollisille käyttäjille vahvistettu virallinen hinta.

118

| (522) | Kaikilla suurilla teollisilla käyttäjillä ei ole tällä hetkellä mahdollisuutta tehdä suora sähkötoimitussopimus tai saada etua sähkökustannusten palautuksista/mukautuksista osallistumalla markkinalähtöiseen sähkökauppaan. Valtakunnallisella tasolla sähkökauppajärjestelmän uudistamisen syventämistä koskevissa Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitean ja valtioneuvoston lausunnoissa täsmennetään muun muassa, että yritykset, jotka eivät noudata kansallista teollisuuspolitiikkaa ja joiden tuotteet ja prosessit kuuluvat poistettaviin, eivät saa osallistua suoriin liiketoimiin (119). Samoissa lausunnoissa todetaan myös, että ”pääsyvaatimusten määrittämisen jälkeen olisi myös päivitettävä sellaisten paikallisten sähköntuotantoyritysten ja sähkön vähittäismyyjien luettelot, jotka täyttävät viranomaisten vuosittain julkaisemat vaatimukset, ja pantava täytäntöön käyttäjäluettelon dynaaminen sääntely. Luetteloon sisältyvät sähköntuotantoyritykset, sähkön vähittäismyyjät ja käyttäjät voivat rekisteröityä vapaaehtoisesti markkinatoimijoiksi.” Näin ollen suoraan kaupankäyntijärjestelmään osallistumista varten yrityksen on täytettävä tietyt vaatimukset ja sisällyttävä ”käyttäjäluetteloon”. |
| --- | --- |

(522)

Kaikilla suurilla teollisilla käyttäjillä ei ole tällä hetkellä mahdollisuutta tehdä suora sähkötoimitussopimus tai saada etua sähkökustannusten palautuksista/mukautuksista osallistumalla markkinalähtöiseen sähkökauppaan. Valtakunnallisella tasolla sähkökauppajärjestelmän uudistamisen syventämistä koskevissa Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitean ja valtioneuvoston lausunnoissa täsmennetään muun muassa, että yritykset, jotka eivät noudata kansallista teollisuuspolitiikkaa ja joiden tuotteet ja prosessit kuuluvat poistettaviin, eivät saa osallistua suoriin liiketoimiin (119). Samoissa lausunnoissa todetaan myös, että ”pääsyvaatimusten määrittämisen jälkeen olisi myös päivitettävä sellaisten paikallisten sähköntuotantoyritysten ja sähkön vähittäismyyjien luettelot, jotka täyttävät viranomaisten vuosittain julkaisemat vaatimukset, ja pantava täytäntöön käyttäjäluettelon dynaaminen sääntely. Luetteloon sisältyvät sähköntuotantoyritykset, sähkön vähittäismyyjät ja käyttäjät voivat rekisteröityä vapaaehtoisesti markkinatoimijoiksi.” Näin ollen suoraan kaupankäyntijärjestelmään osallistumista varten yrityksen on täytettävä tietyt vaatimukset ja sisällyttävä ”käyttäjäluetteloon”.

119

| (523) | Käytännössä suoraa sähkökauppaa harjoittavat provinssit. Yritysten on haettava provinssin viranomaisilta hyväksyntä, jotta ne voivat osallistua suoraa sähkönmyyntiä koskevaan pilottijärjestelyyn, ja niiden on täytettävä tietyt kriteerit. Joidenkin yritysten osalta ei ole tosiasiallista markkinoihin perustuvaa neuvottelu- tai tarjouskilpailumenettelyä, koska suorilla sopimuksilla ostetut määrät eivät perustu todelliseen tarjontaan ja kysyntään. Sähkön tuottajat ja käyttäjät eivät voi vapaasti myydä tai ostaa kaikkea sähköään suoraan. Niitä rajoittavat määrälliset kiintiöt, jotka paikallisviranomaiset niille myöntävät. Vaikka hinnat on tarkoitus neuvotella suoraan sähkön tuottajien ja käyttäjien tai välityspalveluyritysten välillä, yrityksille lähetettävät laskut tulevat edelleen valtion verkkoyhtiöltä. Kaikki allekirjoitetut suoria ostoja koskevat sopimukset on toimitettava paikallisviranomaisille arkistoitavaksi. |
| --- | --- |

(523)

Käytännössä suoraa sähkökauppaa harjoittavat provinssit. Yritysten on haettava provinssin viranomaisilta hyväksyntä, jotta ne voivat osallistua suoraa sähkönmyyntiä koskevaan pilottijärjestelyyn, ja niiden on täytettävä tietyt kriteerit. Joidenkin yritysten osalta ei ole tosiasiallista markkinoihin perustuvaa neuvottelu- tai tarjouskilpailumenettelyä, koska suorilla sopimuksilla ostetut määrät eivät perustu todelliseen tarjontaan ja kysyntään. Sähkön tuottajat ja käyttäjät eivät voi vapaasti myydä tai ostaa kaikkea sähköään suoraan. Niitä rajoittavat määrälliset kiintiöt, jotka paikallisviranomaiset niille myöntävät. Vaikka hinnat on tarkoitus neuvotella suoraan sähkön tuottajien ja käyttäjien tai välityspalveluyritysten välillä, yrityksille lähetettävät laskut tulevat edelleen valtion verkkoyhtiöltä. Kaikki allekirjoitetut suoria ostoja koskevat sopimukset on toimitettava paikallisviranomaisille arkistoitavaksi.

| (524) | Kiinan viranomaiset antoivat vuonna 2018 kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission ja kansallisen energiaviraston yleiskirjeen markkinalähtöisen sähkökaupan aktiivisesta edistämisestä ja kauppamekanismin parantamisesta edelleen (Fa Gai Yun Xing [2018] nro 1027). Vaikka yleiskirjeellä pyritään lisäämään suorien liiketoimien määrää sähkömarkkinoilla, siinä kuitenkin mainitaan nimenomaisesti tietyt tuotannonalat, mukaan lukien huipputeknologian alan tuotannonalat kuten valokaapelien tuotannonala, tuettavina tuotannonaloina, jotka saavat etua sähkömarkkinoiden vapauttamisesta. Erityisesti yleiskirjeen III jakson ”Vaatimukset täyttävien käyttäjien osallistumisen mahdollistaminen” 2 kohdassa tuodaan esiin, että ”kannustetaan kehittyviä tuotannonaloja, jolla on suurta lisäarvoa, kuten huipputeknologiaan, internetiin, massadataan ja korkealaatuiseen valmistusteollisuuteen liittyvät alat, sekä yrityksiä, joilla on erityisetuja ja –ominaisuuksia ja huipputeknologiasisältöä, osallistumaan liiketoimiin, jotka on vapautettu jännitetasoa ja sähkönkulutusta koskevista rajoituksista”. |
| --- | --- |

(524)

Kiinan viranomaiset antoivat vuonna 2018 kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission ja kansallisen energiaviraston yleiskirjeen markkinalähtöisen sähkökaupan aktiivisesta edistämisestä ja kauppamekanismin parantamisesta edelleen (Fa Gai Yun Xing [2018] nro 1027). Vaikka yleiskirjeellä pyritään lisäämään suorien liiketoimien määrää sähkömarkkinoilla, siinä kuitenkin mainitaan nimenomaisesti tietyt tuotannonalat, mukaan lukien huipputeknologian alan tuotannonalat kuten valokaapelien tuotannonala, tuettavina tuotannonaloina, jotka saavat etua sähkömarkkinoiden vapauttamisesta. Erityisesti yleiskirjeen III jakson ”Vaatimukset täyttävien käyttäjien osallistumisen mahdollistaminen” 2 kohdassa tuodaan esiin, että ”kannustetaan kehittyviä tuotannonaloja, jolla on suurta lisäarvoa, kuten huipputeknologiaan, internetiin, massadataan ja korkealaatuiseen valmistusteollisuuteen liittyvät alat, sekä yrityksiä, joilla on erityisetuja ja –ominaisuuksia ja huipputeknologiasisältöä, osallistumaan liiketoimiin, jotka on vapautettu jännitetasoa ja sähkönkulutusta koskevista rajoituksista”.

| (525) | Sähkön tuotanto- ja kulutussuunnitelman täydellistä vapauttamista kaupallisille käyttäjille koskevassa ilmoituksessa ([2019] nro 1105), jolla pyritään sähkömarkkinoiden vapauttamiseen edelleen, todetaan, että ”kaupallisista sähkönkäyttäjistä ne, jotka eivät noudata kansallista teollisuuspolitiikkaa, eivät saa tilapäisesti osallistua markkinalähtöisiin liiketoimiin, ja sähkönkäyttäjien, joiden tuotteet ja prosessit kuuluvat teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon poistettaviin ja rajoitettaviin luokkiin, on noudatettava tiukasti tämänhetkistä sähkön eriytettyä hintapolitiikkaa”. |
| --- | --- |

(525)

Sähkön tuotanto- ja kulutussuunnitelman täydellistä vapauttamista kaupallisille käyttäjille koskevassa ilmoituksessa ([2019] nro 1105), jolla pyritään sähkömarkkinoiden vapauttamiseen edelleen, todetaan, että ”kaupallisista sähkönkäyttäjistä ne, jotka eivät noudata kansallista teollisuuspolitiikkaa, eivät saa tilapäisesti osallistua markkinalähtöisiin liiketoimiin, ja sähkönkäyttäjien, joiden tuotteet ja prosessit kuuluvat teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon poistettaviin ja rajoitettaviin luokkiin, on noudatettava tiukasti tämänhetkistä sähkön eriytettyä hintapolitiikkaa”.

| (526) | Näin ollen lainsäädännön mukaan markkinalähtöisiä liiketoimia sähkömarkkinoilla sovelletaan valikoivasti tiettyihin tuotannonaloihin, kuten valtion teollisuuspolitiikkaa noudattaviin tuotannonaloihin, ja erityisesti keskitytään huipputeknologian tuotannonaloihin. Tämän seurauksena nämä tuotannonalat maksavat alhaisemmat hinnat sähköstä. |
| --- | --- |

(526)

Näin ollen lainsäädännön mukaan markkinalähtöisiä liiketoimia sähkömarkkinoilla sovelletaan valikoivasti tiettyihin tuotannonaloihin, kuten valtion teollisuuspolitiikkaa noudattaviin tuotannonaloihin, ja erityisesti keskitytään huipputeknologian tuotannonaloihin. Tämän seurauksena nämä tuotannonalat maksavat alhaisemmat hinnat sähköstä.

| (527) | Komissio totesi myös, että tietyt tutkimuksen kohteena olevat yritykset saivat etua sähkökustannustensa palautuksista/mukautuksista maaliskuun ja kesäkuun 2020 välisenä aikana. Ne perustuivat koko maata koskevaan politiikkaan (120), jolla pyrittiin helpottamaan yrityksiin covid-19-pandemian vuoksi kohdistuvaa rasitetta. Komissio ei pitänyt kyseistä toimenpidettä erityisenä. |
| --- | --- |

(527)

Komissio totesi myös, että tietyt tutkimuksen kohteena olevat yritykset saivat etua sähkökustannustensa palautuksista/mukautuksista maaliskuun ja kesäkuun 2020 välisenä aikana. Ne perustuivat koko maata koskevaan politiikkaan (120), jolla pyrittiin helpottamaan yrityksiin covid-19-pandemian vuoksi kohdistuvaa rasitetta. Komissio ei pitänyt kyseistä toimenpidettä erityisenä.

120

c)   Päätelmät

| (528) | Komissio katsoi, että alennettu sähkön hinta ja markkinalähtöiseen sähkökauppaan osallistumisesta saatavat palautukset/mukautukset, jotka kyseiset otokseen valitut yritykset saivat joko suoran sähköntoimitussopimuksen perusteella tai muutoin, ovat perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska asianomaisille yrityksille koituu etua Kiinan viranomaisten (eli sähköverkon operaattorin) menettämien tulojen muodossa. Tuensaajille koituva etu vastaa sähkönkustannusten säästöä, joka on saatu joko suorien sähköntoimitussopimusten puitteissa neuvotelluista alennetuista sähkönhinnoista tai markkinalähtöisen sähkökaupan pilottiohjelmaan osallistumisesta saatavista palautuksista /mukautuksista, koska sähköä tarjottiin alle tavanomaisten verkkohintojen, jotka muut sellaiset suuret teolliset käyttäjät maksavat, joiden valtio ei salli osallistua markkinalähtöistä sähkökauppaa koskevaan ohjelmaan. |
| --- | --- |

(528)

Komissio katsoi, että alennettu sähkön hinta ja markkinalähtöiseen sähkökauppaan osallistumisesta saatavat palautukset/mukautukset, jotka kyseiset otokseen valitut yritykset saivat joko suoran sähköntoimitussopimuksen perusteella tai muutoin, ovat perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea, koska asianomaisille yrityksille koituu etua Kiinan viranomaisten (eli sähköverkon operaattorin) menettämien tulojen muodossa. Tuensaajille koituva etu vastaa sähkönkustannusten säästöä, joka on saatu joko suorien sähköntoimitussopimusten puitteissa neuvotelluista alennetuista sähkönhinnoista tai markkinalähtöisen sähkökaupan pilottiohjelmaan osallistumisesta saatavista palautuksista /mukautuksista, koska sähköä tarjottiin alle tavanomaisten verkkohintojen, jotka muut sellaiset suuret teolliset käyttäjät maksavat, joiden valtio ei salli osallistua markkinalähtöistä sähkökauppaa koskevaan ohjelmaan.

| (529) | Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä rajoitetaan järjestelmän soveltaminen vain yrityksiin, joiden toiminta on tiettyjen valtion määrittelemien teollisuuspolitiikan tavoitteiden mukaista ja joiden tuotteita tai prosesseja ei ole suljettu pois soveltamisalasta. |
| --- | --- |

(529)

Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä rajoitetaan järjestelmän soveltaminen vain yrityksiin, joiden toiminta on tiettyjen valtion määrittelemien teollisuuspolitiikan tavoitteiden mukaista ja joiden tuotteita tai prosesseja ei ole suljettu pois soveltamisalasta.

| (530) | Näin ollen komissio päätteli, että tukijärjestelmä oli käytössä tutkimusajanjaksolla ja että se on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(530)

Näin ollen komissio päätteli, että tukijärjestelmä oli käytössä tutkimusajanjaksolla ja että se on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

d)   Tuen määrän laskeminen

| (531) | Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etu laskettiin seuraavien erotuksena: virallisen sähkönhinnan mukaisesti maksettava sähkön kokonaishinta ja otokseen valittujen yritysryhmien alennetun hinnan ja/tai erilaisten palautusten/mukautusten puitteissa maksama sähkön kokonaishinta. |
| --- | --- |

(531)

Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin tuensaajille tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etu laskettiin seuraavien erotuksena: virallisen sähkönhinnan mukaisesti maksettava sähkön kokonaishinta ja otokseen valittujen yritysryhmien alennetun hinnan ja/tai erilaisten palautusten/mukautusten puitteissa maksama sähkön kokonaishinta.

| (532) | Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

  Sähkön tarjoaminen alennetuilla hinnoilla







  Yrityksen nimi | Tukiprosentti |
| --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(532)

Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

Sähkön tarjoaminen alennetuilla hinnoilla

Sähkön tarjoaminen alennetuilla hinnoilla

Yrityksen nimi

Tukiprosentti

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,18  %

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,06 %

3.8   Tavaroiden tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

Tavaroiden tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

3.8.1   Maan tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

Maan tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

| (533) | Kiinassa maan omistaa joko valtio tai yhteisö (kollektiivi), joka muodostuu kylistä tai kunnista, ennen kuin maan omistus- tai käyttöoikeus patentoidaan tai myönnetään yritykselle tai yksittäiselle omistajalle. Kaupunkialueilla kaikki tontit omistaa valtio ja maaseudulla kylät tai kunnat. |
| --- | --- |

(533)

Kiinassa maan omistaa joko valtio tai yhteisö (kollektiivi), joka muodostuu kylistä tai kunnista, ennen kuin maan omistus- tai käyttöoikeus patentoidaan tai myönnetään yritykselle tai yksittäiselle omistajalle. Kaupunkialueilla kaikki tontit omistaa valtio ja maaseudulla kylät tai kunnat.

| (534) | Kiinan perustuslain ja maaoikeuden mukaan yritykset ja yksityishenkilöt voivat kuitenkin ostaa maankäyttöoikeuksia. Teollisuusmaan osalta vuokra-aika on yleensä 50 vuotta, ja sitä voidaan jatkaa toisella 50 vuodella. |
| --- | --- |

(534)

Kiinan perustuslain ja maaoikeuden mukaan yritykset ja yksityishenkilöt voivat kuitenkin ostaa maankäyttöoikeuksia. Teollisuusmaan osalta vuokra-aika on yleensä 50 vuotta, ja sitä voidaan jatkaa toisella 50 vuodella.

| (535) | Kiinan viranomaisten mukaan Kiinan kansantasavallan varallisuuslain 137 §:n mukaan ”teollisuustoimintaan, liiketoimintaan, huvitoimintaan tai kaupalliseen majoitustoimintaan käytetyn maan sekä useamman kuin kahden käyttäjän käyttöön tarkoitetun maan käyttöoikeudet on myönnettävä huutokaupan, tarjouspyynnön tai muun julkisen tarjousmenettelyn perusteella”. Lisäksi Kiinan viranomaiset viittaavat valtion omistaman maan käyttöoikeuksien myöntämisestä ja siirtämisestä kaupunkialueilla koskevien Kiinan kansantasavallan väliaikaisten säännösten 3 §:ään. Kyseisen artiklan mukaan ”kaikki yritykset, yhtiöt, muut organisaatiot ja yksityishenkilöt Kiinan kansantasavallassa tai sen ulkopuolella voivat hankkia maankäyttöoikeuksia, ellei laissa toisin määrätä, ja harjoittaa maan kehittämistä, hyödyntämistä ja hallintaa näiden säännösten mukaisesti”. |
| --- | --- |

(535)

Kiinan viranomaisten mukaan Kiinan kansantasavallan varallisuuslain 137 §:n mukaan ”teollisuustoimintaan, liiketoimintaan, huvitoimintaan tai kaupalliseen majoitustoimintaan käytetyn maan sekä useamman kuin kahden käyttäjän käyttöön tarkoitetun maan käyttöoikeudet on myönnettävä huutokaupan, tarjouspyynnön tai muun julkisen tarjousmenettelyn perusteella”. Lisäksi Kiinan viranomaiset viittaavat valtion omistaman maan käyttöoikeuksien myöntämisestä ja siirtämisestä kaupunkialueilla koskevien Kiinan kansantasavallan väliaikaisten säännösten 3 §:ään. Kyseisen artiklan mukaan ”kaikki yritykset, yhtiöt, muut organisaatiot ja yksityishenkilöt Kiinan kansantasavallassa tai sen ulkopuolella voivat hankkia maankäyttöoikeuksia, ellei laissa toisin määrätä, ja harjoittaa maan kehittämistä, hyödyntämistä ja hallintaa näiden säännösten mukaisesti”.

a)   Oikeusperusta

| (536) | Maankäyttöoikeuksia koskevat säännökset kuuluvat Kiinan kansantasavallan maanhallintolain piiriin. Myös seuraavat asiakirjat muodostavat osan oikeusperustaa:






  — | Kiinan kansantasavallan varallisuuslaki (Kiinan kansantasavallan presidentin määräys nro 62); |
| --- | --- | --- |

(536)

Maankäyttöoikeuksia koskevat säännökset kuuluvat Kiinan kansantasavallan maanhallintolain piiriin. Myös seuraavat asiakirjat muodostavat osan oikeusperustaa:

—

Kiinan kansantasavallan varallisuuslaki (Kiinan kansantasavallan presidentin määräys nro 62);

| — | Kiinan kansantasavallan maanhallintalaki (Kiinan kansantasavallan presidentin määräys nro 28); |
| --- | --- |

—

Kiinan kansantasavallan maanhallintalaki (Kiinan kansantasavallan presidentin määräys nro 28);

| — | Kiinan kansantasavallan laki kaupunkien kiinteistöhallinnosta (Kiinan kansantasavallan presidentin määräys nro 18); |
| --- | --- |

—

Kiinan kansantasavallan laki kaupunkien kiinteistöhallinnosta (Kiinan kansantasavallan presidentin määräys nro 18);

| — | Kiinan kansantasavallan väliaikaiset säännökset valtion omistaman maan käyttöoikeuksien myöntämisestä ja siirtämisestä kaupunkialueilla (Kiinan kansantasavallan valtioneuvoston asetus nro 55); |
| --- | --- |

—

Kiinan kansantasavallan väliaikaiset säännökset valtion omistaman maan käyttöoikeuksien myöntämisestä ja siirtämisestä kaupunkialueilla (Kiinan kansantasavallan valtioneuvoston asetus nro 55);

| — | Kiinan kansantasavallan maanhallintolain täytäntöönpanoa koskeva asetus (Kiinan kansantasavallan valtioneuvoston määräys [2014] nro 653); |
| --- | --- |

—

Kiinan kansantasavallan maanhallintolain täytäntöönpanoa koskeva asetus (Kiinan kansantasavallan valtioneuvoston määräys [2014] nro 653);

| — | Valtion omistaman rakennusmaan käyttöoikeuksien myöntämistä tarjousten, huutokauppojen ja hintanoteerausten kautta koskevat säännökset (CSRC:n ilmoitus nro 39); ja |
| --- | --- |

—

Valtion omistaman rakennusmaan käyttöoikeuksien myöntämistä tarjousten, huutokauppojen ja hintanoteerausten kautta koskevat säännökset (CSRC:n ilmoitus nro 39); ja

| — | Valtioneuvoston ilmoitus maankäytön valvonnan vahvistamiseen liittyvistä seikoista (Guo Fa (2006) nro 31). |
| --- | --- |

—

Valtioneuvoston ilmoitus maankäytön valvonnan vahvistamiseen liittyvistä seikoista (Guo Fa (2006) nro 31).

b)   Tutkimuksen havainnot

| (537) | Valtion omistaman rakennusmaan käyttöoikeuksien myöntämistä tarjousten, huutokauppojen ja hintanoteerausten kautta koskevien säännösten 10 §:n mukaan paikalliset viranomaiset päättävät maan hinnoista vain joka kolmas vuosi päivitettävän kaupunkien maa-alueita koskevan arviointijärjestelmän ja valtion teollisuuspolitiikan mukaisesti. |
| --- | --- |

(537)

Valtion omistaman rakennusmaan käyttöoikeuksien myöntämistä tarjousten, huutokauppojen ja hintanoteerausten kautta koskevien säännösten 10 §:n mukaan paikalliset viranomaiset päättävät maan hinnoista vain joka kolmas vuosi päivitettävän kaupunkien maa-alueita koskevan arviointijärjestelmän ja valtion teollisuuspolitiikan mukaisesti.

| (538) | Aiemmissa tutkimuksissa komissio totesi, että maankäyttöoikeuksista Kiinassa maksetut hinnat eivät edusta tarjonnan ja kysynnän mukaan vapaasti määräytyviä markkinahintoja, koska katsottiin, että huutokauppajärjestelmä on epäselvä ja läpinäkymätön ja toimii huonosti käytännössä ja että viranomaiset päättivät hinnoista mielivaltaisesti (121). Kuten edellä olevassa kappaleessa todetaan, viranomaiset päättivät hinnoista kaupunkien maa-alueita koskevan arviointijärjestelmän mukaisesti, jossa niitä ohjeistetaan ottamaan teollisuusmaan hintoja asettaessaan huomioon myös teollisuuspolitiikka. |
| --- | --- |

(538)

Aiemmissa tutkimuksissa komissio totesi, että maankäyttöoikeuksista Kiinassa maksetut hinnat eivät edusta tarjonnan ja kysynnän mukaan vapaasti määräytyviä markkinahintoja, koska katsottiin, että huutokauppajärjestelmä on epäselvä ja läpinäkymätön ja toimii huonosti käytännössä ja että viranomaiset päättivät hinnoista mielivaltaisesti (121). Kuten edellä olevassa kappaleessa todetaan, viranomaiset päättivät hinnoista kaupunkien maa-alueita koskevan arviointijärjestelmän mukaisesti, jossa niitä ohjeistetaan ottamaan teollisuusmaan hintoja asettaessaan huomioon myös teollisuuspolitiikka.

121

| (539) | Tässä tutkimuksessa tilanteen ei havaittu muuttuneen merkittävästi. Komissio totesi esimerkiksi, että useimpien otokseen valittujen yritysten maankäyttöoikeudet olivat paikallisviranomaisten myöntämiä, eikä niitä saatu tarjouskilpailumenettelyn kautta. |
| --- | --- |

(539)

Tässä tutkimuksessa tilanteen ei havaittu muuttuneen merkittävästi. Komissio totesi esimerkiksi, että useimpien otokseen valittujen yritysten maankäyttöoikeudet olivat paikallisviranomaisten myöntämiä, eikä niitä saatu tarjouskilpailumenettelyn kautta.

| (540) | Edellä esitetty näyttö on vastoin Kiinan viranomaisten väitteitä, joiden mukaan maankäyttöoikeuksista Kiinassa maksetut hinnat edustavat tarjonnan ja kysynnän mukaan vapaasti määräytyviä markkinahintoja. |
| --- | --- |

(540)

Edellä esitetty näyttö on vastoin Kiinan viranomaisten väitteitä, joiden mukaan maankäyttöoikeuksista Kiinassa maksetut hinnat edustavat tarjonnan ja kysynnän mukaan vapaasti määräytyviä markkinahintoja.

c)   Päätelmät

| (541) | Tutkimuksen havainnot osoittavat, ettei maankäyttöoikeuksien hankkimista koskeva tilanne Kiinassa ole avoin ja että viranomaiset asettavat hinnat mielivaltaisesti. |
| --- | --- |

(541)

Tutkimuksen havainnot osoittavat, ettei maankäyttöoikeuksien hankkimista koskeva tilanne Kiinassa ole avoin ja että viranomaiset asettavat hinnat mielivaltaisesti.

| (542) | Sen vuoksi Kiinan viranomaisten tarjoamia maankäyttöoikeuksia olisi pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena hyödykkeiden tarjoamisen muodossa, ja siitä on koitunut etua vastaanottaville yrityksille. Kuten 537–540 kappaleessa selitetään, Kiinassa ei ole toimivia maamarkkinoita, ja ulkoisten vertailuarvojen käyttö (ks. 549–551 kappale) osoittaa, että otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien maankäyttöoikeuksista maksamat summat ovat huomattavasti alle tavanomaisten markkinahintojen. |
| --- | --- |

(542)

Sen vuoksi Kiinan viranomaisten tarjoamia maankäyttöoikeuksia olisi pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena hyödykkeiden tarjoamisen muodossa, ja siitä on koitunut etua vastaanottaville yrityksille. Kuten 537–540 kappaleessa selitetään, Kiinassa ei ole toimivia maamarkkinoita, ja ulkoisten vertailuarvojen käyttö (ks. 549–551 kappale) osoittaa, että otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien maankäyttöoikeuksista maksamat summat ovat huomattavasti alle tavanomaisten markkinahintojen.

| (543) | Koska teollisuusmaan käyttöoikeuksien saaminen on helpompaa tietyn teollisuusalan yrityksille, komissio katsoi, että paikallisten viranomaisten on otettava valtion teollisuuspolitiikka huomioon hintoja määrittäessään (ks. 538 kappale). Mainitussa teollisuuspolitiikassa valokaapelien tuotannonala luokitellaan kannustettavaksi tuotannonalaksi (122). Lisäksi valtioneuvoston päätöksen nro 40 mukaan viranomaiset ottavat maata tarjotessaan huomioon teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon ja teollisuuspolitiikan. Päätöksen nro 40 VIIII §:ssä todetaan selvästi, että ”rajoittavat” tuotannonalat eivät voi saada maankäyttöoikeuksia. Tästä seuraa, että tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, sillä vain tiettyjen tuotannonalojen, tässä tapauksessa valokaapelien tuotannonalan, yrityksille annetaan mahdollisuus hankkia teollisuusmaata edullisesti ja viranomaisten käytännöt alalla ovat epäselviä ja läpinäkymättömiä. |
| --- | --- |

(543)

Koska teollisuusmaan käyttöoikeuksien saaminen on helpompaa tietyn teollisuusalan yrityksille, komissio katsoi, että paikallisten viranomaisten on otettava valtion teollisuuspolitiikka huomioon hintoja määrittäessään (ks. 538 kappale). Mainitussa teollisuuspolitiikassa valokaapelien tuotannonala luokitellaan kannustettavaksi tuotannonalaksi (122). Lisäksi valtioneuvoston päätöksen nro 40 mukaan viranomaiset ottavat maata tarjotessaan huomioon teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon ja teollisuuspolitiikan. Päätöksen nro 40 VIIII §:ssä todetaan selvästi, että ”rajoittavat” tuotannonalat eivät voi saada maankäyttöoikeuksia. Tästä seuraa, että tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, sillä vain tiettyjen tuotannonalojen, tässä tapauksessa valokaapelien tuotannonalan, yrityksille annetaan mahdollisuus hankkia teollisuusmaata edullisesti ja viranomaisten käytännöt alalla ovat epäselviä ja läpinäkymättömiä.

122

| (544) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että otokseen valituille yrityksille ei ole koitunut etua maankäyttöoikeuksien myöntämisestä, koska Kiinan maamarkkinat toimivat vapaasti. Kiinan viranomaiset viittasivat Kiinan siviililain 347 §:ään, jonka mukaan ”jos maata käytetään teollisiin, kaupallisiin, matkailu- tai viihdetarkoituksiin tai muuhun voittoa tavoittelevaan tarkoitukseen tai jos on kaksi tai useampia henkilöitä, jotka haluavat käyttää samaa maa-aluetta, maankäyttöoikeus rakentamista varten myönnetään tarjousten, huutokaupan tai muun avoimen tarjouskilpailun kautta. Maan hinta määräytyy markkinakilpailun perusteella.” |
| --- | --- |

(544)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että otokseen valituille yrityksille ei ole koitunut etua maankäyttöoikeuksien myöntämisestä, koska Kiinan maamarkkinat toimivat vapaasti. Kiinan viranomaiset viittasivat Kiinan siviililain 347 §:ään, jonka mukaan ”jos maata käytetään teollisiin, kaupallisiin, matkailu- tai viihdetarkoituksiin tai muuhun voittoa tavoittelevaan tarkoitukseen tai jos on kaksi tai useampia henkilöitä, jotka haluavat käyttää samaa maa-aluetta, maankäyttöoikeus rakentamista varten myönnetään tarjousten, huutokaupan tai muun avoimen tarjouskilpailun kautta. Maan hinta määräytyy markkinakilpailun perusteella.”

| (545) | Komissio totesi, että vaikka voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä, näitä säännöksiä ei noudateta yleisesti, ja tietyt ostajat hankkivat maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen. (123) Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon. (124) |
| --- | --- |

(545)

Komissio totesi, että vaikka voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä, näitä säännöksiä ei noudateta yleisesti, ja tietyt ostajat hankkivat maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen. (123) Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon. (124)

123

124

| (546) | Kiinan viranomaiset olivat eri mieltä komission kanssa myös siitä, että toimenpiteet ovat erityisiä, koska Kiinassa ei ole erityistä maapolitiikkaa, jota sovellettaisiin johonkin tuotannonalaan. Ne totesivat vielä, että päätöksessä nro 40 ei edellytetä viranomaisten varmistavan, että kannustettaville teollisuudenaloille annetaan maankäyttöoikeuksia. |
| --- | --- |

(546)

Kiinan viranomaiset olivat eri mieltä komission kanssa myös siitä, että toimenpiteet ovat erityisiä, koska Kiinassa ei ole erityistä maapolitiikkaa, jota sovellettaisiin johonkin tuotannonalaan. Ne totesivat vielä, että päätöksessä nro 40 ei edellytetä viranomaisten varmistavan, että kannustettaville teollisuudenaloille annetaan maankäyttöoikeuksia.

| (547) | Valtioneuvoston päätöksen nro 40 XII §:ssä mainitaan, että teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo on tärkeä viiteasiakirja, jossa annetaan ohjeita investointeihin, viranomaisten harjoittamaan investointihankkeiden hallinnointiin sekä vero-, luotto-, maankäyttö- (korostus lisätty) sekä tuonti- ja vientipolitiikan muotoiluun ja toteuttamiseen. Lisäksi päätöksen nro 40 johdannossa todetaan, että kaikkien asiaan liittyvien yksikköjen on vauhditettava vero-, luotto-, maankäyttö- (korostus lisätty) sekä tuonti- ja vientipolitiikan muotoiluun ja muuttamiseen liittyviä toimiaan ja tiivistettävä koordinointia teollisuuspolitiikan kanssa, jotta voidaan parantaa entisestään teollisuuden rakennemuutosta edistävää poliittista järjestelmää. Sen vuoksi on selvää, että viranomaisten on otettava maata tarjotessaan huomioon teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo ja teollisuuspolitiikka. Päätöksen nro 40 XVIII §:ssä todetaan, että rajoitettavaan luokkaan kuuluvien tuotannonalojen osalta investointeja hallinnoivat yksiköt ei saa tutkia, hyväksyä tai kirjata hankkeita, rahoituslaitokset eivät saa myöntää lainaa eivätkä maankäytöstä, kaupunkisuunnittelusta ja rakentamisesta, ympäristönsuojelusta, laadunvalvonnasta, palontorjunnasta, tullista, teollisuudesta ja kaupasta vastaavat muut yksiköt saa toteuttaa asiaankuuluvia menettelyjä (korostus lisätty). Sen vuoksi maankäytöstä vastaavat yksiköt eivät saa tarjota maata rajoitettaville tuotannonaloille. Edellä esitetyt päätöksen nro 40 säännökset yhdessä teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon kanssa viittaavat siihen, että kannustettavia tuotannonaloja koskevan teollisuuspolitikan ja maankäyttöpolitiikan välillä on selvä yhteys. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väite hylättiin. |
| --- | --- |

(547)

Valtioneuvoston päätöksen nro 40 XII §:ssä mainitaan, että teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo on tärkeä viiteasiakirja, jossa annetaan ohjeita investointeihin, viranomaisten harjoittamaan investointihankkeiden hallinnointiin sekä vero-, luotto-, maankäyttö- (korostus lisätty) sekä tuonti- ja vientipolitiikan muotoiluun ja toteuttamiseen. Lisäksi päätöksen nro 40 johdannossa todetaan, että kaikkien asiaan liittyvien yksikköjen on vauhditettava vero-, luotto-, maankäyttö- (korostus lisätty) sekä tuonti- ja vientipolitiikan muotoiluun ja muuttamiseen liittyviä toimiaan ja tiivistettävä koordinointia teollisuuspolitiikan kanssa, jotta voidaan parantaa entisestään teollisuuden rakennemuutosta edistävää poliittista järjestelmää. Sen vuoksi on selvää, että viranomaisten on otettava maata tarjotessaan huomioon teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo ja teollisuuspolitiikka. Päätöksen nro 40 XVIII §:ssä todetaan, että rajoitettavaan luokkaan kuuluvien tuotannonalojen osalta investointeja hallinnoivat yksiköt ei saa tutkia, hyväksyä tai kirjata hankkeita, rahoituslaitokset eivät saa myöntää lainaa eivätkä maankäytöstä, kaupunkisuunnittelusta ja rakentamisesta, ympäristönsuojelusta, laadunvalvonnasta, palontorjunnasta, tullista, teollisuudesta ja kaupasta vastaavat muut yksiköt saa toteuttaa asiaankuuluvia menettelyjä (korostus lisätty). Sen vuoksi maankäytöstä vastaavat yksiköt eivät saa tarjota maata rajoitettaville tuotannonaloille. Edellä esitetyt päätöksen nro 40 säännökset yhdessä teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon kanssa viittaavat siihen, että kannustettavia tuotannonaloja koskevan teollisuuspolitikan ja maankäyttöpolitiikan välillä on selvä yhteys. Tämän vuoksi Kiinan viranomaisten väite hylättiin.

| (548) | Näin ollen komissio piti tätä tukea tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana. |
| --- | --- |

(548)

Näin ollen komissio piti tätä tukea tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana.

d)   Tuen määrän laskeminen

| (549) | Aiempien tutkimusten (125) tavoin ja perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti ulkoisena vertailuarvona käytettiin Taiwanin, Penghun, Kinmenin ja Matsun erillisen tullialueen, jäljempänä ’Taiwan’, maan hintoja (126). Vastaanottajille koitunut etu lasketaan ottaen huomioon kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan maankäyttöoikeuksista tosiasiallisesti maksaman summan (eli sopimuksessa mainitun tosiasiallisen hinnan ja tarvittaessa sopimuksessa mainitun hinnan, josta on vähennetty paikallisviranomaisten palautukset/avustukset) ja Taiwanin vertailuarvon perusteella normaalisti maksettavaksi tulevan summan välinen erotus. |
| --- | --- |

(549)

Aiempien tutkimusten (125) tavoin ja perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti ulkoisena vertailuarvona käytettiin Taiwanin, Penghun, Kinmenin ja Matsun erillisen tullialueen, jäljempänä ’Taiwan’, maan hintoja (126). Vastaanottajille koitunut etu lasketaan ottaen huomioon kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan maankäyttöoikeuksista tosiasiallisesti maksaman summan (eli sopimuksessa mainitun tosiasiallisen hinnan ja tarvittaessa sopimuksessa mainitun hinnan, josta on vähennetty paikallisviranomaisten palautukset/avustukset) ja Taiwanin vertailuarvon perusteella normaalisti maksettavaksi tulevan summan välinen erotus.

125

126

| (550) | Komissio pitää Taiwania soveltuvana ulkoisena vertailuarvona seuraavista syistä:






  — | talouskehityksen, BKT:n ja taloudellisen rakenteen toisiaan vastaava taso Taiwanissa ja suurimmassa osassa niistä Kiinan maakunnista ja kaupungeista, joissa otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat ovat sijoittautuneina, |
| --- | --- | --- |

(550)

Komissio pitää Taiwania soveltuvana ulkoisena vertailuarvona seuraavista syistä:

—

talouskehityksen, BKT:n ja taloudellisen rakenteen toisiaan vastaava taso Taiwanissa ja suurimmassa osassa niistä Kiinan maakunnista ja kaupungeista, joissa otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat ovat sijoittautuneina,

| — | Kiinan ja Taiwanin fyysinen läheisyys, |
| --- | --- |

—

Kiinan ja Taiwanin fyysinen läheisyys,

| — | teollisen infrastruktuurin korkea taso sekä Taiwanissa että monissa Kiinan maakunnissa, |
| --- | --- |

—

teollisen infrastruktuurin korkea taso sekä Taiwanissa että monissa Kiinan maakunnissa,

| — | tiiviit taloudelliset siteet ja rajat ylittävä kauppa Taiwanin ja Kiinan välillä, |
| --- | --- |

—

tiiviit taloudelliset siteet ja rajat ylittävä kauppa Taiwanin ja Kiinan välillä,

| — | samanlainen korkea väestöntiheys monissa Kiinan maakunnissa ja Taiwanissa, |
| --- | --- |

—

samanlainen korkea väestöntiheys monissa Kiinan maakunnissa ja Taiwanissa,

| — | vertailuarvon muodostamiseen käytetyn maan tyypin ja liiketoimien samanlaisuus Taiwanissa ja Kiinassa ja |
| --- | --- |

—

vertailuarvon muodostamiseen käytetyn maan tyypin ja liiketoimien samanlaisuus Taiwanissa ja Kiinassa ja

| — | Taiwanin ja Kiinan samanlaiset väestörakenteelliset sekä kielelliset ja kulttuurilliset piirteet. |
| --- | --- |

—

Taiwanin ja Kiinan samanlaiset väestörakenteelliset sekä kielelliset ja kulttuurilliset piirteet.

| (551) | Aiemmissa tutkimuksissa (127) sovelletun menetelmän mukaisesti ja koska asiasta ei ollut saatavilla tarkoituksenmukaisempia tietoja, komissio käytti laskelmissaan niille Taiwanin kuudelle alueelle, joilla useimmat teollisuuspuistot sijaitsevat (eli Taipei, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan ja Hsinchu) vahvistettua keskimääräistä maan hintaa neliömetriä kohti oikaistuna inflaatiolla ja BKT:n kehityksellä maankäyttöoikeuksia koskevien sopimusten tekopäivästä lukien. Koska kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat sijaitsevat Kiinan teollisuusalueilla, komissio piti asianmukaisena asettaa vertailuarvo liiketoimille, jotka myös tapahtuivat teollisuusalueilla. Teollisuuskäyttöön tarkoitetun maan hintoja koskevat tiedot vuodelta 2013 saatiin Taiwanin talousministeriön teollisuusviraston verkkosivustolta (128). Aiempien vuosien hintoja oikaistiin Taiwanin osalta inflaatioasteen ja asukaskohtaisen BKT:n kehityksen perusteella nykyhintoina Yhdysvaltojen dollareina (saatu Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n julkaisusta). |
| --- | --- |

(551)

Aiemmissa tutkimuksissa (127) sovelletun menetelmän mukaisesti ja koska asiasta ei ollut saatavilla tarkoituksenmukaisempia tietoja, komissio käytti laskelmissaan niille Taiwanin kuudelle alueelle, joilla useimmat teollisuuspuistot sijaitsevat (eli Taipei, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan ja Hsinchu) vahvistettua keskimääräistä maan hintaa neliömetriä kohti oikaistuna inflaatiolla ja BKT:n kehityksellä maankäyttöoikeuksia koskevien sopimusten tekopäivästä lukien. Koska kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat sijaitsevat Kiinan teollisuusalueilla, komissio piti asianmukaisena asettaa vertailuarvo liiketoimille, jotka myös tapahtuivat teollisuusalueilla. Teollisuuskäyttöön tarkoitetun maan hintoja koskevat tiedot vuodelta 2013 saatiin Taiwanin talousministeriön teollisuusviraston verkkosivustolta (128). Aiempien vuosien hintoja oikaistiin Taiwanin osalta inflaatioasteen ja asukaskohtaisen BKT:n kehityksen perusteella nykyhintoina Yhdysvaltojen dollareina (saatu Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n julkaisusta).

127

128

| (552) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset olivat eri mieltä Manner-Kiinan ulkopuolisen vertailuarvon käytöstä, koska se johti etuuslaskelmaan, joka on ristiriidassa perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ja WTO:n sopimuksen 14(d) artiklan kanssa. Kiinan viranomaiset väittivät, että Manner-Kiinassa on vääristymättömiä vertailuarvoja, koska maankäyttöoikeudet siirretään julkisten tarjouskilpailujen tai huutokauppojen kautta maanhallintalain mukaisesti ja koska maankäyttöoikeuksia omistavat yksityiset yritykset voivat vuokrata tai myydä niitä etuyhteydettömille ostajille, joten komission olisi pitänyt käyttää vertailuarvona Manner-Kiinan hintoja. Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että hinnat eivät ole vääristyneitä ja kuvastavat asianmukaista markkinahintaa, koska ne määräytyvät tarjouskilpailussa ja neuvotteluissa. |
| --- | --- |

(552)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset olivat eri mieltä Manner-Kiinan ulkopuolisen vertailuarvon käytöstä, koska se johti etuuslaskelmaan, joka on ristiriidassa perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ja WTO:n sopimuksen 14(d) artiklan kanssa. Kiinan viranomaiset väittivät, että Manner-Kiinassa on vääristymättömiä vertailuarvoja, koska maankäyttöoikeudet siirretään julkisten tarjouskilpailujen tai huutokauppojen kautta maanhallintalain mukaisesti ja koska maankäyttöoikeuksia omistavat yksityiset yritykset voivat vuokrata tai myydä niitä etuyhteydettömille ostajille, joten komission olisi pitänyt käyttää vertailuarvona Manner-Kiinan hintoja. Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että hinnat eivät ole vääristyneitä ja kuvastavat asianmukaista markkinahintaa, koska ne määräytyvät tarjouskilpailussa ja neuvotteluissa.

| (553) | Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet mitään tilastoja tai tietoja, joiden avulla komissio olisi voinut tarkastella ehdotusta käyttää hintoja, joilla yksityiset yritykset vuokraavat tai jälleenmyyvät maankäyttöoikeuksia. Komissio ei myöskään löytänyt asiasta julkisesti saatavilla olevia tietoja. Lisäksi vaikka tällaisia tietoja saataisiinkin, ne koskisivat vain toissijaisia siirtomarkkinoita, koska ensisijaisilla markkinoilla on vain yksi toimija (Kiinan viranomaiset suorittavat aina maankäyttöoikeuksien alkuperäisen myöntämisen). Ensisijaisilla markkinoilla tapahtuva maankäyttöoikeuksien alkuperäinen myöntäminen 50 vuodeksi eroaa toissijaisilla markkinoilla tapahtuvasta vuokraamisesta, jonka keston pitäisi yleensä olla paljon lyhyempi tai siihen pitäisi ainakin sisältyä erilaisia uudelleenarviointi- ja päättymislausekkeita. Sen vuoksi komissio tukeutui edelleen tietoihin, jotka olivat saatavilla ensisijaisista markkinoista, jotka ovat tutkimuksen kohteena tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(553)

Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet mitään tilastoja tai tietoja, joiden avulla komissio olisi voinut tarkastella ehdotusta käyttää hintoja, joilla yksityiset yritykset vuokraavat tai jälleenmyyvät maankäyttöoikeuksia. Komissio ei myöskään löytänyt asiasta julkisesti saatavilla olevia tietoja. Lisäksi vaikka tällaisia tietoja saataisiinkin, ne koskisivat vain toissijaisia siirtomarkkinoita, koska ensisijaisilla markkinoilla on vain yksi toimija (Kiinan viranomaiset suorittavat aina maankäyttöoikeuksien alkuperäisen myöntämisen). Ensisijaisilla markkinoilla tapahtuva maankäyttöoikeuksien alkuperäinen myöntäminen 50 vuodeksi eroaa toissijaisilla markkinoilla tapahtuvasta vuokraamisesta, jonka keston pitäisi yleensä olla paljon lyhyempi tai siihen pitäisi ainakin sisältyä erilaisia uudelleenarviointi- ja päättymislausekkeita. Sen vuoksi komissio tukeutui edelleen tietoihin, jotka olivat saatavilla ensisijaisista markkinoista, jotka ovat tutkimuksen kohteena tässä tapauksessa.

| (554) | Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että jos käytetään Manner-Kiinan ulkopuolista vertailuarvoa, komission käyttämä vertailumenetelmä ja Taiwanin valinta olivat virheellisiä. Ensinnäkin Taiwanin tiettyjen ominaispiirteiden, kuten taloudellisen kehityksen ja teollisen infrastruktuurin, vertaaminen Manner-Kiinan provinssien ja kaupunkien ominaispiirteisiin oli virheellistä, koska markkinat eivät ole samanlaisia. Toiseksi Kiinan viranomaiset väittivät, että Taiwanin maan hinnat eivät liity Manner-Kiinassa vallitseviin markkinaolosuhteisiin, kuten WTO:n sopimuksen 14(d) artiklassa edellytetään, koska Taiwanissa maa on ostettava, kun taas Manner-Kiinassa maa vuokrataan 50 vuodeksi. Lisäksi Manner-Kiinan ja Taiwanin asukastiheys, koko ja BKT ovat hyvin erilaiset, joten markkinat eivät ole vertailukelpoisia. Esimerkiksi vuonna 2020 Kiinan asukastiheys oli 149 henkeä neliökilometriä kohti ja Taiwanin 650 henkeä neliökilometriä kohti. Lisäksi Taiwanin koko on noin 36 197 km2, joka on paljon pienempi kuin kyseisten provinssien eli Hubein (185 900 km2) ja Jiangsun (102 600 km2). Sen vuoksi Kiinan viranomaiset väittivät, että on tehtävä oikaisu näiden seikkojen huomioon ottamiseksi. Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että inflaation huomioon ottamiseksi ei tehty oikaisua, ja pyysivät esittämään vertailuarvoa koskevien laskelmien perustana olevat tarkat tiedot, etenkin käytettyjen Taiwanin hintojen osalta, sekä aiempina vuosina oikaisuun käytetyt tiedot. |
| --- | --- |

(554)

Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että jos käytetään Manner-Kiinan ulkopuolista vertailuarvoa, komission käyttämä vertailumenetelmä ja Taiwanin valinta olivat virheellisiä. Ensinnäkin Taiwanin tiettyjen ominaispiirteiden, kuten taloudellisen kehityksen ja teollisen infrastruktuurin, vertaaminen Manner-Kiinan provinssien ja kaupunkien ominaispiirteisiin oli virheellistä, koska markkinat eivät ole samanlaisia. Toiseksi Kiinan viranomaiset väittivät, että Taiwanin maan hinnat eivät liity Manner-Kiinassa vallitseviin markkinaolosuhteisiin, kuten WTO:n sopimuksen 14(d) artiklassa edellytetään, koska Taiwanissa maa on ostettava, kun taas Manner-Kiinassa maa vuokrataan 50 vuodeksi. Lisäksi Manner-Kiinan ja Taiwanin asukastiheys, koko ja BKT ovat hyvin erilaiset, joten markkinat eivät ole vertailukelpoisia. Esimerkiksi vuonna 2020 Kiinan asukastiheys oli 149 henkeä neliökilometriä kohti ja Taiwanin 650 henkeä neliökilometriä kohti. Lisäksi Taiwanin koko on noin 36 197 km2, joka on paljon pienempi kuin kyseisten provinssien eli Hubein (185 900 km2) ja Jiangsun (102 600 km2). Sen vuoksi Kiinan viranomaiset väittivät, että on tehtävä oikaisu näiden seikkojen huomioon ottamiseksi. Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että inflaation huomioon ottamiseksi ei tehty oikaisua, ja pyysivät esittämään vertailuarvoa koskevien laskelmien perustana olevat tarkat tiedot, etenkin käytettyjen Taiwanin hintojen osalta, sekä aiempina vuosina oikaisuun käytetyt tiedot.

2

2

2

| (555) | ZTT-ryhmä väitti myös, että komission käyttämä vertailuarvo on ilmeisen soveltumaton. Ensinnäkin olisi otettava huomioon Kiinan provinssien kehitystilanne maankäyttöoikeuksien ja sitä olisi verrattava Taiwanin vastaavaan hankkimishetkellä eikä tutkimusajanjakson aikana. Toiseksi, Taiwanin BKT oli kolmen viime vuoden aikana yli kolminkertainen Manner-Kiinaan verrattuna ja yli 50 prosenttia suurempi kuin Jiangsun provinssissa vuonna 2020. Kolmanneksi, sovellettavien korjausindeksien olisi oltava niiden Kiinan provinssien indeksejä, joissa otokseen valitut tuottajat sijaitsevat, eikä Taiwanin indeksejä. Lopuksi kyseinen osapuoli pyysi komissiota toimittamaan merkitykselliset tilastot ja tarkat tiedot vertailuarvon laskemisesta tai laskelmissa käytetyt täydelliset tiedot. |
| --- | --- |

(555)

ZTT-ryhmä väitti myös, että komission käyttämä vertailuarvo on ilmeisen soveltumaton. Ensinnäkin olisi otettava huomioon Kiinan provinssien kehitystilanne maankäyttöoikeuksien ja sitä olisi verrattava Taiwanin vastaavaan hankkimishetkellä eikä tutkimusajanjakson aikana. Toiseksi, Taiwanin BKT oli kolmen viime vuoden aikana yli kolminkertainen Manner-Kiinaan verrattuna ja yli 50 prosenttia suurempi kuin Jiangsun provinssissa vuonna 2020. Kolmanneksi, sovellettavien korjausindeksien olisi oltava niiden Kiinan provinssien indeksejä, joissa otokseen valitut tuottajat sijaitsevat, eikä Taiwanin indeksejä. Lopuksi kyseinen osapuoli pyysi komissiota toimittamaan merkitykselliset tilastot ja tarkat tiedot vertailuarvon laskemisesta tai laskelmissa käytetyt täydelliset tiedot.

| (556) | Komissio huomauttaa, että Taiwanin valinta vertailukohdaksi perustui useiden 550 kappaleessa esitettyjen tekijöiden tarkasteluun. Vaikka maankäyttöoikeuksiin Manner-Kiinassa ja maan myyntiin Taiwanissa liittyy tiettyjä markkinaolosuhteiden eroja, ne eivät ole luonteeltaan sellaisia, että ne kumoaisivat Taiwanin valinnan vertailukohdaksi. Lisäksi Kiinan viranomaiset vertasivat asukastiheyslukuja koko maan tasolla. Kun tarkastellaan lähemmin asukastiheyttä vientiä harjoittavien tuottajien sijaintipaikoissa, asukastiheysluvut ovat keskimäärin samanlaiset. Esimerkiksi Hubein asukastiheys oli 308 henkeä neliökilometriä kohti vuonna 2020, mutta Wuhanin kaupungin, jossa suurin osa yrityksistä sijaitsee, se oli 1 145 henkeä neliökilometriä kohti (129). Jiangsun asukastiheys oli 830 asukasta neliökilometriä kohti (130). Sen vuoksi komissio ei pitänyt oikaisua perusteltuna. |
| --- | --- |

(556)

Komissio huomauttaa, että Taiwanin valinta vertailukohdaksi perustui useiden 550 kappaleessa esitettyjen tekijöiden tarkasteluun. Vaikka maankäyttöoikeuksiin Manner-Kiinassa ja maan myyntiin Taiwanissa liittyy tiettyjä markkinaolosuhteiden eroja, ne eivät ole luonteeltaan sellaisia, että ne kumoaisivat Taiwanin valinnan vertailukohdaksi. Lisäksi Kiinan viranomaiset vertasivat asukastiheyslukuja koko maan tasolla. Kun tarkastellaan lähemmin asukastiheyttä vientiä harjoittavien tuottajien sijaintipaikoissa, asukastiheysluvut ovat keskimäärin samanlaiset. Esimerkiksi Hubein asukastiheys oli 308 henkeä neliökilometriä kohti vuonna 2020, mutta Wuhanin kaupungin, jossa suurin osa yrityksistä sijaitsee, se oli 1 145 henkeä neliökilometriä kohti (129). Jiangsun asukastiheys oli 830 asukasta neliökilometriä kohti (130). Sen vuoksi komissio ei pitänyt oikaisua perusteltuna.

129

130

| (557) | Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tämän tuen osalta vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

  Maan tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan







  Yrityksen nimi | Tukiprosentti |
| --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(557)

Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tämän tuen osalta vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

Maan tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

Maan tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

Yrityksen nimi

Tukiprosentti

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,84  %

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,40  %

3.8.2   Raaka-aineiden tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

Raaka-aineiden tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

| (558) | Valituksen tekijä toimitti valituksessa näyttöä siitä, että kiinalaiset valokaapelien tuottajat toimivat kannustettavalla tuotannonalalla ja että on kohtuullista päätellä, että valokaapelien tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden tuottajille tarjotut tuet hyödyttävät viime kädessä valokaapelien tuottajia. Etu koituu valokaapelien tuottajille suoraan, jos ne ovat vertikaalisesti integroituneita, ja välillisesti siltä osin, kuin kyseiset tuet johtavat Kiinan kotimarkkinoilla tuotantopanosten alempiin hintoihin kuin muutoin. |
| --- | --- |

(558)

Valituksen tekijä toimitti valituksessa näyttöä siitä, että kiinalaiset valokaapelien tuottajat toimivat kannustettavalla tuotannonalalla ja että on kohtuullista päätellä, että valokaapelien tuotannossa käytettyjen raaka-aineiden tuottajille tarjotut tuet hyödyttävät viime kädessä valokaapelien tuottajia. Etu koituu valokaapelien tuottajille suoraan, jos ne ovat vertikaalisesti integroituneita, ja välillisesti siltä osin, kuin kyseiset tuet johtavat Kiinan kotimarkkinoilla tuotantopanosten alempiin hintoihin kuin muutoin.

| (559) | Kiinan viranomaiset toimittivat etätarkastuksen aikana asiakirjoja asiaan liittyvästä valtion politiikasta Yunnanin provinssin tasolla (ks. 168 ja 169 kappale), mutta ne eivät ole auttaneet komissiota hankkimaan tietoja yksityisiltä tai valtion omistamilta yrityksiltä, minkä vuoksi niiden katsottiin toimineen yhteistyössä vain osittain, kun komissio pyysi tietoja raaka-aineiden tarjoamisesta ja niiden markkinoista. |
| --- | --- |

(559)

Kiinan viranomaiset toimittivat etätarkastuksen aikana asiakirjoja asiaan liittyvästä valtion politiikasta Yunnanin provinssin tasolla (ks. 168 ja 169 kappale), mutta ne eivät ole auttaneet komissiota hankkimaan tietoja yksityisiltä tai valtion omistamilta yrityksiltä, minkä vuoksi niiden katsottiin toimineen yhteistyössä vain osittain, kun komissio pyysi tietoja raaka-aineiden tarjoamisesta ja niiden markkinoista.

| (560) | Tätä päätelmää ei muuttanut Kiinan viranomaisten väite, jonka mukaan komissio oli pyytänyt tietoja merkityksettömistä markkinoista, koska valokaapelin tuotannossa käytetty raaka-aine ei ollut germanium vaan germaniumtetrakloridi. Koska germanium on germaniumtetrakloridin lähtöaine, germaniumia ja sen markkinoita koskevalla sääntelyllä on vaikutusta sen johdannaiseen, germaniumtetrakloridiin. |
| --- | --- |

(560)

Tätä päätelmää ei muuttanut Kiinan viranomaisten väite, jonka mukaan komissio oli pyytänyt tietoja merkityksettömistä markkinoista, koska valokaapelin tuotannossa käytetty raaka-aine ei ollut germanium vaan germaniumtetrakloridi. Koska germanium on germaniumtetrakloridin lähtöaine, germaniumia ja sen markkinoita koskevalla sääntelyllä on vaikutusta sen johdannaiseen, germaniumtetrakloridiin.

| (561) | Koska tutkimuksen kohteena olevat yritysryhmät olivat vertikaalisesti integroituneita, valokaapeleita tuottaviin yrityksiin etuyhteydessä olevien tavarantoimittajien toimittamat raaka-aineet on sisällytetty tutkimukseen. Jos nämä etuyhteydessä olevat tavarantoimittajat ovat saaneet tiettyjä tutkimuksen kohteena olevia tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavia tukia, ne on sisällytetty kutakin edellä analysoitua tukijärjestelmää koskeviin laskelmiin. |
| --- | --- |

(561)

Koska tutkimuksen kohteena olevat yritysryhmät olivat vertikaalisesti integroituneita, valokaapeleita tuottaviin yrityksiin etuyhteydessä olevien tavarantoimittajien toimittamat raaka-aineet on sisällytetty tutkimukseen. Jos nämä etuyhteydessä olevat tavarantoimittajat ovat saaneet tiettyjä tutkimuksen kohteena olevia tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavia tukia, ne on sisällytetty kutakin edellä analysoitua tukijärjestelmää koskeviin laskelmiin.

| (562) | Komissio tutki myös, toimittivatko etuyhteydettömät perusraaka-aineiden toimittajat tuotantopanoksia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Komissio tarkasteli erityisesti valokaapelien tuotantoon tarkoitettuja perusraaka-aineita, joita otokseen valitut yritykset ostivat enimmäkseen etuyhteydettömiltä tavarantoimittajilta, eli germaniumtetrakloridia ja piikloridia. |
| --- | --- |

(562)

Komissio tutki myös, toimittivatko etuyhteydettömät perusraaka-aineiden toimittajat tuotantopanoksia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Komissio tarkasteli erityisesti valokaapelien tuotantoon tarkoitettuja perusraaka-aineita, joita otokseen valitut yritykset ostivat enimmäkseen etuyhteydettömiltä tavarantoimittajilta, eli germaniumtetrakloridia ja piikloridia.

| (563) | Germaniumtetrakloridin alkuperäinen syötemateriaali on germanium, joka on välttämätön monien huipputeknologiatuotteiden tuotannossa. Se on tärkeä materiaali, jota käytetään valokaapelien tuotannossa taitekertoimen kasvattamiseen ja minimoimaan signaalikatkoja pitkillä välimatkoilla. (131) Geologisten olosuhteiden vuoksi Yunnanin alueella esiintyy runsaasti germaniumia. |
| --- | --- |

(563)

Germaniumtetrakloridin alkuperäinen syötemateriaali on germanium, joka on välttämätön monien huipputeknologiatuotteiden tuotannossa. Se on tärkeä materiaali, jota käytetään valokaapelien tuotannossa taitekertoimen kasvattamiseen ja minimoimaan signaalikatkoja pitkillä välimatkoilla. (131) Geologisten olosuhteiden vuoksi Yunnanin alueella esiintyy runsaasti germaniumia.

131

| (564) | Kiinan viranomaisten osittaisen yhteistyön vuoksi komissio analysoi niiden toimittamia rajoitettuja asiakirjoja ja täydensi niitä tutkimalla näitä tuotantopanoksia koskevia viranomaisten suunnitelmia ja politiikkoja saatavilla olevien tietojen perusteella ja tutkimalla näiden tuotantopanosten markkinoilla olevia toimijoita. Komissio totesi, että Kiinan viranomaiset ovat panneet täytäntöön suunnitelmia ja strategioita germaniumin tuotannonalan tukemiseksi Yunnanissa. Tämän raaka-aineen tuotantoa koskeviin suunnitelmiin kuuluvat Yunnain provinssin taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä koskeva 13. viisivuotissuunnitelma (132), Yunnanin provinssin viranomaisten ilmoitus Yunnanin teollisuuden kehittämisestä 2016–2020 (133) ja Yunnanin provinssin viranomaisten ilmoitus toimenpiteistä reaalitalouden kehityksen tukemiseksi (134). |
| --- | --- |

(564)

Kiinan viranomaisten osittaisen yhteistyön vuoksi komissio analysoi niiden toimittamia rajoitettuja asiakirjoja ja täydensi niitä tutkimalla näitä tuotantopanoksia koskevia viranomaisten suunnitelmia ja politiikkoja saatavilla olevien tietojen perusteella ja tutkimalla näiden tuotantopanosten markkinoilla olevia toimijoita. Komissio totesi, että Kiinan viranomaiset ovat panneet täytäntöön suunnitelmia ja strategioita germaniumin tuotannonalan tukemiseksi Yunnanissa. Tämän raaka-aineen tuotantoa koskeviin suunnitelmiin kuuluvat Yunnain provinssin taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä koskeva 13. viisivuotissuunnitelma (132), Yunnanin provinssin viranomaisten ilmoitus Yunnanin teollisuuden kehittämisestä 2016–2020 (133) ja Yunnanin provinssin viranomaisten ilmoitus toimenpiteistä reaalitalouden kehityksen tukemiseksi (134).

132

133

134

| (565) | Yunnain provinssin taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä koskevassa 13. viisivuotissuunnitelmassa viitataan nimenomaisesti germaniumiin tavoitteessa, jonka mukaan ”kehitetään aktiivisesti uusia aurinkokennomateriaaleja, kuten germaniumia ja ohutkalvoa” ja ”tuetaan uuden sukupolven tietotekniikkateollisuuden kehittämistä, vauhditetaan uuteen sähköiseen tietoon sekä puolijohteisiin liittyvien sellaisten funktionaalisten materiaalien kehittämistä, jotka perustuvat platinaryhmään, germaniumiin, indiumiin ja muihin harvinaisiin ja jalometalleihin”. |
| --- | --- |

(565)

Yunnain provinssin taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä koskevassa 13. viisivuotissuunnitelmassa viitataan nimenomaisesti germaniumiin tavoitteessa, jonka mukaan ”kehitetään aktiivisesti uusia aurinkokennomateriaaleja, kuten germaniumia ja ohutkalvoa” ja ”tuetaan uuden sukupolven tietotekniikkateollisuuden kehittämistä, vauhditetaan uuteen sähköiseen tietoon sekä puolijohteisiin liittyvien sellaisten funktionaalisten materiaalien kehittämistä, jotka perustuvat platinaryhmään, germaniumiin, indiumiin ja muihin harvinaisiin ja jalometalleihin”.

| (566) | Viisivuotissuunnitelman tavoitteita käsitellään ja kehitetään edelleen viranomaisten ilmoituksissa ja täytäntöönpanotoimenpiteissä. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja osoitetaan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, kuten 79 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(566)

Viisivuotissuunnitelman tavoitteita käsitellään ja kehitetään edelleen viranomaisten ilmoituksissa ja täytäntöönpanotoimenpiteissä. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja osoitetaan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, kuten 79 kappaleessa todetaan.

| (567) | Yunnanin provinssin viranomaisten ilmoituksessa Yunnanin teollisuuden kehittämisestä 2016–2020 provinssin viranomaiset asettavat nimenomaisesti strategisiksi tehtäviksi ”edistää määrätietoisesti Yunnanin jalometallien uutta teollisuuspuistoa ja kansallista germaniumin teollisuuspohjaa sekä uusien optoelektronisten materiaalien ja laitteiden rakentamista” ja ”rikkoa ulkomaisia teknisiä esteitä ja vauhdittaa uusien harvinaisten metallien, kuten germaniumin ja germaniumiin perustuvien uusien materiaalien, muokkaamista” sekä ”tutkia ja kehittää aktiivisesti huipputason uusia materiaaleja, kuten germaniumia”. |
| --- | --- |

(567)

Yunnanin provinssin viranomaisten ilmoituksessa Yunnanin teollisuuden kehittämisestä 2016–2020 provinssin viranomaiset asettavat nimenomaisesti strategisiksi tehtäviksi ”edistää määrätietoisesti Yunnanin jalometallien uutta teollisuuspuistoa ja kansallista germaniumin teollisuuspohjaa sekä uusien optoelektronisten materiaalien ja laitteiden rakentamista” ja ”rikkoa ulkomaisia teknisiä esteitä ja vauhdittaa uusien harvinaisten metallien, kuten germaniumin ja germaniumiin perustuvien uusien materiaalien, muokkaamista” sekä ”tutkia ja kehittää aktiivisesti huipputason uusia materiaaleja, kuten germaniumia”.

| (568) | Kolmannessa asiakirjassa, jossa esitetään mekanismi germaniumin tuotannonalan edistämiseksi Yunnanin provinssissa, kuvataan suoraa taloudellista tukea:
  ”Yrityksen hankintojen ja varastoinnin, pankkilainojen, taloudellisen tuen, markkinatoiminnan ja itserahoituksen periaatteiden mukaisesti olemme tehneet germaniumin ja muiden keskeisten ei-rautametallituotteiden kaupallisia hankintoja ja varastointia koko provinssissa. Hankintojen ja varastoinnin kokonaismäärä on noin 800 000 tonnia, ja keruu- ja varastointiaika on yksi vuosi. Yritys lainaa keruuta ja varastointia varten tarvittavat varat pankilta tuotesitoumuksen muodossa. Provinssin viranomaiset myönsivät 1 miljardin yuanin erityisvarat yrityksille myönnettävien pankkilainojen tukemiseen. Näistä myönnetään 80 prosentin alennustuki yrityksille, jotka ostavat ja varastoivat tinaa, germaniumia ja indiumia.” |
| --- | --- |

(568)

Kolmannessa asiakirjassa, jossa esitetään mekanismi germaniumin tuotannonalan edistämiseksi Yunnanin provinssissa, kuvataan suoraa taloudellista tukea:
  ”Yrityksen hankintojen ja varastoinnin, pankkilainojen, taloudellisen tuen, markkinatoiminnan ja itserahoituksen periaatteiden mukaisesti olemme tehneet germaniumin ja muiden keskeisten ei-rautametallituotteiden kaupallisia hankintoja ja varastointia koko provinssissa. Hankintojen ja varastoinnin kokonaismäärä on noin 800 000 tonnia, ja keruu- ja varastointiaika on yksi vuosi. Yritys lainaa keruuta ja varastointia varten tarvittavat varat pankilta tuotesitoumuksen muodossa. Provinssin viranomaiset myönsivät 1 miljardin yuanin erityisvarat yrityksille myönnettävien pankkilainojen tukemiseen. Näistä myönnetään 80 prosentin alennustuki yrityksille, jotka ostavat ja varastoivat tinaa, germaniumia ja indiumia.”

”Yrityksen hankintojen ja varastoinnin, pankkilainojen, taloudellisen tuen, markkinatoiminnan ja itserahoituksen periaatteiden mukaisesti olemme tehneet germaniumin ja muiden keskeisten ei-rautametallituotteiden kaupallisia hankintoja ja varastointia koko provinssissa. Hankintojen ja varastoinnin kokonaismäärä on noin 800 000 tonnia, ja keruu- ja varastointiaika on yksi vuosi. Yritys lainaa keruuta ja varastointia varten tarvittavat varat pankilta tuotesitoumuksen muodossa. Provinssin viranomaiset myönsivät 1 miljardin yuanin erityisvarat yrityksille myönnettävien pankkilainojen tukemiseen. Näistä myönnetään 80 prosentin alennustuki yrityksille, jotka ostavat ja varastoivat tinaa, germaniumia ja indiumia.”

| (569) | Julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella komissio totesi, että germaniumin tuotannonalalla toimivat yritykset, myös germaniumtetrakloridin tuottajat, jotka sijaitsevat Yunnanin provinssissa, ovat saaneet valtion tukea. Esimerkiksi osittain valtion omistama YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium ja sen tytäryhtiöt saivat Kiinan viranomaisilta useita maksuja. Yritys ilmoitti vuoden 2020 vuosikertomuksessaan 21 847 627 RMB:n summan tulona vuoden 2019 tukimaksuista. Vuonna 2020 Kiinan viranomaisilta saatujen avustusten määrä oli 55 361 284 RMB (135). Kiinan viranomaisten germaniumin tuotannonalalle myöntämät avustukset eivät rajoitu yhteen yritykseen. Valtion omistama yritys Yunnan Chihong Zinc and Germanium ilmoitti vuoden 2019 vuosikertomuksessaan saaneensa kyseisenä vuonna tukia 43 771 439 RMB (136). |
| --- | --- |

(569)

Julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella komissio totesi, että germaniumin tuotannonalalla toimivat yritykset, myös germaniumtetrakloridin tuottajat, jotka sijaitsevat Yunnanin provinssissa, ovat saaneet valtion tukea. Esimerkiksi osittain valtion omistama YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium ja sen tytäryhtiöt saivat Kiinan viranomaisilta useita maksuja. Yritys ilmoitti vuoden 2020 vuosikertomuksessaan 21 847 627 RMB:n summan tulona vuoden 2019 tukimaksuista. Vuonna 2020 Kiinan viranomaisilta saatujen avustusten määrä oli 55 361 284 RMB (135). Kiinan viranomaisten germaniumin tuotannonalalle myöntämät avustukset eivät rajoitu yhteen yritykseen. Valtion omistama yritys Yunnan Chihong Zinc and Germanium ilmoitti vuoden 2019 vuosikertomuksessaan saaneensa kyseisenä vuonna tukia 43 771 439 RMB (136).

135

136

| (570) | Sen vuoksi on ilmeistä, että Kiinan viranomaiset puuttuvat toimintaan valokaapelien koko arvoketjussa, millä on todennäköisesti vaikutusta hintoihin siten, että ne eivät kuvasta markkinavoimia. Viranomaiset puuttuvat toimintaan edellä esitettyjen keinojen kautta valokaapelien valmistuksessa käytettyjä raaka-aineita, erityisesti germaniumia ja germaniumtetrakloridia, tuottavilla sektoreilla. |
| --- | --- |

(570)

Sen vuoksi on ilmeistä, että Kiinan viranomaiset puuttuvat toimintaan valokaapelien koko arvoketjussa, millä on todennäköisesti vaikutusta hintoihin siten, että ne eivät kuvasta markkinavoimia. Viranomaiset puuttuvat toimintaan edellä esitettyjen keinojen kautta valokaapelien valmistuksessa käytettyjä raaka-aineita, erityisesti germaniumia ja germaniumtetrakloridia, tuottavilla sektoreilla.

| (571) | Kun otetaan huomioon, että polkumyyntitulli voidaan asettaa polkumyyntimarginaalin tasolle (ks. 769 kappale), ja 765 kappaleessa esitettyjen olosuhteiden mahdollinen merkityksellisyys, komissio päätti olla jatkamatta tätä väitettyä tukea koskevaa tutkimusta ja varasi itselleen oikeuden palata tarvittaessa tähän kysymykseen. |
| --- | --- |

(571)

Kun otetaan huomioon, että polkumyyntitulli voidaan asettaa polkumyyntimarginaalin tasolle (ks. 769 kappale), ja 765 kappaleessa esitettyjen olosuhteiden mahdollinen merkityksellisyys, komissio päätti olla jatkamatta tätä väitettyä tukea koskevaa tutkimusta ja varasi itselleen oikeuden palata tarvittaessa tähän kysymykseen.

3.9   Tukea koskevat päätelmät

Tukea koskevat päätelmät

| (572) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio laski alustavasti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän perusasetuksen säännösten mukaisesti otokseen valittujen yritysten osalta tutkimalla kutakin tukimuotoa tai tukijärjestelmää ja laskemalla nämä luvut yhteen, jotta saatiin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kokonaistuen määrä tutkimusajanjaksolla. Alla mainitun kokonaistuen määrän laskemiseksi komissio laski ensin tuen prosenttimäärän (tuen määrän prosentteina yrityksen kokonaisliikevaihdosta). Tätä prosenttiosuutta käytettiin sitten laskettaessa tukea suhteutettuna tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin unioniin tutkimusajanjaksolla. Tämän jälkeen laskettiin tuen määrä tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin vietyä tonnia kohti tutkimusajanjaksolla, ja jäljempänä esitetyt marginaalit laskettiin prosentteina saman viennin CIF-arvosta tonnia kohti. |
| --- | --- |

(572)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio laski alustavasti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän perusasetuksen säännösten mukaisesti otokseen valittujen yritysten osalta tutkimalla kutakin tukimuotoa tai tukijärjestelmää ja laskemalla nämä luvut yhteen, jotta saatiin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kokonaistuen määrä tutkimusajanjaksolla. Alla mainitun kokonaistuen määrän laskemiseksi komissio laski ensin tuen prosenttimäärän (tuen määrän prosentteina yrityksen kokonaisliikevaihdosta). Tätä prosenttiosuutta käytettiin sitten laskettaessa tukea suhteutettuna tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin unioniin tutkimusajanjaksolla. Tämän jälkeen laskettiin tuen määrä tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin vietyä tonnia kohti tutkimusajanjaksolla, ja jäljempänä esitetyt marginaalit laskettiin prosentteina saman viennin CIF-arvosta tonnia kohti.

| (573) | Perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten tuen kokonaismäärä laskettiin otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettujen tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien painotetun keskimääräisen kokonaismäärän perusteella ottamatta huomioon merkityksettömiä määriä ja tukimääriä, joihin sovelletaan perusasetuksen 28 artiklan 1 kohtaa. Komissio ei kuitenkaan jättänyt huomiotta osittain käytettävissä oleviin tietoihin perustuvia havaintoja määrien määrittämiseksi. Komissio katsoi, että käytettävissä olevat tiedot, joita kyseisissä tapauksissa sovellettiin, eivät vaikuttaneet huomattavasti niihin tietoihin, joita tarvittiin tuen määrän määrittämiseen oikeudenmukaisesti, joten viejille, joita ei pyydetty toimimaan tutkimuksessa yhteistyössä, ei aiheutunut haittaa tästä lähestymistavasta (137). |
| --- | --- |

(573)

Perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten tuen kokonaismäärä laskettiin otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettujen tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien painotetun keskimääräisen kokonaismäärän perusteella ottamatta huomioon merkityksettömiä määriä ja tukimääriä, joihin sovelletaan perusasetuksen 28 artiklan 1 kohtaa. Komissio ei kuitenkaan jättänyt huomiotta osittain käytettävissä oleviin tietoihin perustuvia havaintoja määrien määrittämiseksi. Komissio katsoi, että käytettävissä olevat tiedot, joita kyseisissä tapauksissa sovellettiin, eivät vaikuttaneet huomattavasti niihin tietoihin, joita tarvittiin tuen määrän määrittämiseen oikeudenmukaisesti, joten viejille, joita ei pyydetty toimimaan tutkimuksessa yhteistyössä, ei aiheutunut haittaa tästä lähestymistavasta (137).

137

| (574) | Kun otetaan huomioon kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen korkea aste ja otoksen edustavuus myös tukikelpoisuuden kannalta tarkasteltuna, komissio piti aiheellisena asettaa ”kaikkia muita yrityksiä” koskeva määrä korkeimmalle otokseen valituille yrityksille määritetylle tasolle. ”Kaikkia muita yrityksiä” koskevaa määrää sovelletaan niihin yrityksiin, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä.






  Yrityksen nimi | Tukiprosentti |
| --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(574)

Kun otetaan huomioon kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen korkea aste ja otoksen edustavuus myös tukikelpoisuuden kannalta tarkasteltuna, komissio piti aiheellisena asettaa ”kaikkia muita yrityksiä” koskeva määrä korkeimmalle otokseen valituille yrityksille määritetylle tasolle. ”Kaikkia muita yrityksiä” koskevaa määrää sovelletaan niihin yrityksiin, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä.

Yrityksen nimi

Tukiprosentti

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,33  %

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

7,8  %

Kaikki muut yritykset

10,33  %

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Mittayksikkö

Mittayksikkö

| (575) | Viralliset tuontitilastot ilmoitetaan kilogrammoina, mutta komissio katsoi vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan esittämien huomautusten perusteella, että tämä mittayksikkö ei sovellu kyseisten määrien asianmukaiseen mittaamiseen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuotannonalalla käytetään yleensä pituutta eikä painoa pääasiallisena määrän indikaattorina. Tämä voidaan mitata joko kaapelin pituutena (kaapelikilometriä) tai kaapeliin sisältyvien kuitujen kokonaispituutena (kuitukilometriä). Koska tämä tutkimus koskee kaapeleita, kaapelikilometrejä pidetään sopivimpana mittayksikkönä, jota käytetään jäljempänä esitettävässä vahingon määrittämisessä. |
| --- | --- |

(575)

Viralliset tuontitilastot ilmoitetaan kilogrammoina, mutta komissio katsoi vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan esittämien huomautusten perusteella, että tämä mittayksikkö ei sovellu kyseisten määrien asianmukaiseen mittaamiseen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuotannonalalla käytetään yleensä pituutta eikä painoa pääasiallisena määrän indikaattorina. Tämä voidaan mitata joko kaapelin pituutena (kaapelikilometriä) tai kaapeliin sisältyvien kuitujen kokonaispituutena (kuitukilometriä). Koska tämä tutkimus koskee kaapeleita, kaapelikilometrejä pidetään sopivimpana mittayksikkönä, jota käytetään jäljempänä esitettävässä vahingon määrittämisessä.

| (576) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että tuontimäärät olisi pitänyt laskea kuitukilometrien eikä kaapelikilometrien perusteella, koska kuitukilometri on hyväksytty teollinen standardi ja ainoa mittayksikkö, joka kuvastaa valtavaa eroa kuitujen lukumäärässä kaapelia kohti. |
| --- | --- |

(576)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että tuontimäärät olisi pitänyt laskea kuitukilometrien eikä kaapelikilometrien perusteella, koska kuitukilometri on hyväksytty teollinen standardi ja ainoa mittayksikkö, joka kuvastaa valtavaa eroa kuitujen lukumäärässä kaapelia kohti.

| (577) | Komissio katsoo edelleen, että kaapelikilometri on asianmukainen mittayksikkö, koska tutkimuksen kohteena olevat tuotteet ovat kaapeleita ja kuitujen lukumäärä kaapelissa on kaapelin erityisominaisuus, joka tulee esiin tuotevalvontakoodissa. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(577)

Komissio katsoo edelleen, että kaapelikilometri on asianmukainen mittayksikkö, koska tutkimuksen kohteena olevat tuotteet ovat kaapeleita ja kuitujen lukumäärä kaapelissa on kaapelin erityisominaisuus, joka tulee esiin tuotevalvontakoodissa. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.2   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (578) | Samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusajanjaksolla 29 unionin tuottajaa. Kahta seuraavassa jaksossa mainittua yritystä lukuun ottamatta ne muodostavat perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi vahinko määritettiin 27:ää jäsenvaltiota (EU27-maat) koskevien tietojen perusteella koko tarkastelujaksolta. |
| --- | --- |

(578)

Samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusajanjaksolla 29 unionin tuottajaa. Kahta seuraavassa jaksossa mainittua yritystä lukuun ottamatta ne muodostavat perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vuoksi vahinko määritettiin 27:ää jäsenvaltiota (EU27-maat) koskevien tietojen perusteella koko tarkastelujaksolta.

| (579) | Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin 1,2 miljoonaa kaapelikilometriä. Komissio vahvisti luvun kaikkien unionin tuotannonalaa koskevien käytettävissä olevien tietojen perusteella, kuten 9 osapuolelta (6 valituksen tekijää, 3 valitusta tukevaa yritystä) suoraan saadut tiedot ja muita tuottajia koskevat markkinatiedot. Kuten 41 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli noin 52 prosenttia. |
| --- | --- |

(579)

Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin 1,2 miljoonaa kaapelikilometriä. Komissio vahvisti luvun kaikkien unionin tuotannonalaa koskevien käytettävissä olevien tietojen perusteella, kuten 9 osapuolelta (6 valituksen tekijää, 3 valitusta tukevaa yritystä) suoraan saadut tiedot ja muita tuottajia koskevat markkinatiedot. Kuten 41 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli noin 52 prosenttia.

4.3   Kahden tuottajan jättäminen unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle

Kahden tuottajan jättäminen unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle

| (580) | Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuottajat, jotka ovat etuyhteydessä kiinalaisiin viejiin tai tuojiin ja/tai ovat itse väitetyn tuen kohteena olevan tuotteen tuojia, voidaan jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa määritellään, milloin tuottajien katsotaan olevan etuyhteydessä viejiin tai tuojiin. |
| --- | --- |

(580)

Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuottajat, jotka ovat etuyhteydessä kiinalaisiin viejiin tai tuojiin ja/tai ovat itse väitetyn tuen kohteena olevan tuotteen tuojia, voidaan jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa määritellään, milloin tuottajien katsotaan olevan etuyhteydessä viejiin tai tuojiin.

| (581) | Komissio tutki unionin tuotannonalan yhteyksiä tarkasteltavana olevan tuotteen viejiin tai tuojiin. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yksi otokseen valittu unionin tuottaja toi pienen määrän valokaapeleita Kiinasta ja toisella on otoksen ulkopuolisen vientiä harjoittavan tuottajan yrityksessä vähemmistöomistus. Kun otetaan huomioon, että ensimmäisen tuottajan tuoma määrä oli vähäpätöinen ja että toinen osoitti, että se ei valvo tätä vientiä harjoittavaa tuottajaa eikä vientiä harjoittava tuottaja valvo sitä eikä se tämän yhteyden vuoksi käyttäydy eri tavoin kuin tuottajat, jotka eivät ole etuyhteydessä, komissio päätteli, että ei ole syytä jättää kumpaakaan näistä yrityksistä unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(581)

Komissio tutki unionin tuotannonalan yhteyksiä tarkasteltavana olevan tuotteen viejiin tai tuojiin. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yksi otokseen valittu unionin tuottaja toi pienen määrän valokaapeleita Kiinasta ja toisella on otoksen ulkopuolisen vientiä harjoittavan tuottajan yrityksessä vähemmistöomistus. Kun otetaan huomioon, että ensimmäisen tuottajan tuoma määrä oli vähäpätöinen ja että toinen osoitti, että se ei valvo tätä vientiä harjoittavaa tuottajaa eikä vientiä harjoittava tuottaja valvo sitä eikä se tämän yhteyden vuoksi käyttäydy eri tavoin kuin tuottajat, jotka eivät ole etuyhteydessä, komissio päätteli, että ei ole syytä jättää kumpaakaan näistä yrityksistä unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.

| (582) | Kolmannen, otoksen ulkopuolisen tuottajan osalta komissio katsoi – ottaen huomioon sen yhteys yhteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan (joka on saman yksikön valvonnassa) ja sen Kiinasta tuomat merkittävät määrät – että tuottaja on aiheellista jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle siitä huolimatta, että yrityksellä on merkittävästi tuotantoa unionissa. |
| --- | --- |

(582)

Kolmannen, otoksen ulkopuolisen tuottajan osalta komissio katsoi – ottaen huomioon sen yhteys yhteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan (joka on saman yksikön valvonnassa) ja sen Kiinasta tuomat merkittävät määrät – että tuottaja on aiheellista jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle siitä huolimatta, että yrityksellä on merkittävästi tuotantoa unionissa.

| (583) | Samoin erään yhteistyöstä kieltäytyneen unionin tuottajan osalta, joka ilmoitti tuovansa merkittäviä määriä Kiinasta, komissio päätti, että kun otetaan huomioon sen yhteys kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan ja sen merkittävä tuontimäärä, se olisi myöskin alustavasti jätettävä unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(583)

Samoin erään yhteistyöstä kieltäytyneen unionin tuottajan osalta, joka ilmoitti tuovansa merkittäviä määriä Kiinasta, komissio päätti, että kun otetaan huomioon sen yhteys kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan ja sen merkittävä tuontimäärä, se olisi myöskin alustavasti jätettävä unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.

| (584) | Koska tutkimuksessa ei tullut esiin, että mikään muu tuottaja olisi etuyhteydessä kiinalaisiin viejiin tai harjoittaisi tuontia Kiinasta, muita yrityksiä ei tarvitse jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(584)

Koska tutkimuksessa ei tullut esiin, että mikään muu tuottaja olisi etuyhteydessä kiinalaisiin viejiin tai harjoittaisi tuontia Kiinasta, muita yrityksiä ei tarvitse jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.

| (585) | CCCME väitti, että useilla unionin tuottajilla oli yhteyksiä kiinalaisiin valokaapelien tuottajiin, ja pyysi komissiota tekemään segmenttikohtaisen vahinkoanalyysin ja analysoimaan erikseen tätä tuontivirtaa. |
| --- | --- |

(585)

CCCME väitti, että useilla unionin tuottajilla oli yhteyksiä kiinalaisiin valokaapelien tuottajiin, ja pyysi komissiota tekemään segmenttikohtaisen vahinkoanalyysin ja analysoimaan erikseen tätä tuontivirtaa.

| (586) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME toisti väitteen, jonka mukaan unionin tuottajien tuonti olisi erotettava ja arvioitava erillään muiden osapuolten tuonnista. CCME katsoi myös, että komission olisi ilmoitettava unionin tuottajien etuyhteydessä olevilta ja etuyhteydettömiltä kiinalaisilta tuottajilta tulevan tuonnin määrä ja prosenttiosuus tutkimusajanjakson ajalta. |
| --- | --- |

(586)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME toisti väitteen, jonka mukaan unionin tuottajien tuonti olisi erotettava ja arvioitava erillään muiden osapuolten tuonnista. CCME katsoi myös, että komission olisi ilmoitettava unionin tuottajien etuyhteydessä olevilta ja etuyhteydettömiltä kiinalaisilta tuottajilta tulevan tuonnin määrä ja prosenttiosuus tutkimusajanjakson ajalta.

| (587) | Kuten edellä esitetään, komissio otti analyysissään asianmukaisesti huomioon unionin tuottajien yhteydet kiinalaisiin yrityksiin jättämällä pois tuottajat, joilla oli merkittävää tuontia Kiinasta, ja otti myös huomioon niiden yhteyden kiinalaisiin viejiin. Otokseen valitut unionin tuottajat toivat tarkasteltavana olevaa tuotetta mitättömän vähäisiä määriä (alle 1 prosentti niiden tuotannosta) etuyhteydessä olevilta yrityksiltä Kiinasta. Muita unionissa tuotantoa harjoittavia yrityksiä, jotka toivat merkittäviä määriä, ei pidetty perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna unionin tuotannonalana (ks. 582–584 kappale). Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(587)

Kuten edellä esitetään, komissio otti analyysissään asianmukaisesti huomioon unionin tuottajien yhteydet kiinalaisiin yrityksiin jättämällä pois tuottajat, joilla oli merkittävää tuontia Kiinasta, ja otti myös huomioon niiden yhteyden kiinalaisiin viejiin. Otokseen valitut unionin tuottajat toivat tarkasteltavana olevaa tuotetta mitättömän vähäisiä määriä (alle 1 prosentti niiden tuotannosta) etuyhteydessä olevilta yrityksiltä Kiinasta. Muita unionissa tuotantoa harjoittavia yrityksiä, jotka toivat merkittäviä määriä, ei pidetty perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna unionin tuotannonalana (ks. 582–584 kappale). Sen vuoksi väite hylättiin.

| (588) | Connect Com toimitti luettelon muista valokaapelien unionin tuottajista, joita ei otettu huomioon valituksessa. Komissio huomauttaa, että nämä yritykset eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa ja että yhteistyöstä kieltäytyneitä unionin tuottajia koskevat arviot on tehty luotettavien markkinatietojen perusteella (138). |
| --- | --- |

(588)

Connect Com toimitti luettelon muista valokaapelien unionin tuottajista, joita ei otettu huomioon valituksessa. Komissio huomauttaa, että nämä yritykset eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa ja että yhteistyöstä kieltäytyneitä unionin tuottajia koskevat arviot on tehty luotettavien markkinatietojen perusteella (138).

138

4.4   Unionin markkinoiden määrittäminen

Unionin markkinoiden määrittäminen

| (589) | Unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon sekä kulutuksen ja useiden unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi komissio tutki, olisiko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin. |
| --- | --- |

(589)

Unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon sekä kulutuksen ja useiden unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi komissio tutki, olisiko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.

4.5   Kytköskäyttö

Kytköskäyttö

| (590) | Komissio totesi, että 5,8–4,4 prosenttia unionin tuottajien kokonaistuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoille tarkastelujaksolla. Tällöin kaapelit toimitettiin saman yrityksen tai yritysryhmän sisällä jatkojalostukseen, etenkin sellaisten kaapeleiden tuotantoon, joissa on liittimet. |
| --- | --- |

(590)

Komissio totesi, että 5,8–4,4 prosenttia unionin tuottajien kokonaistuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoille tarkastelujaksolla. Tällöin kaapelit toimitettiin saman yrityksen tai yritysryhmän sisällä jatkojalostukseen, etenkin sellaisten kaapeleiden tuotantoon, joissa on liittimet.

| (591) | Kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välinen ero on olennainen vahinkoa koskevan tarkastelun kannalta, sillä kytkösmarkkinoilla käytettäviksi tarkoitetut tuotteet eivät kilpaile suoraan tuotujen tuotteiden kanssa. Sitä vastoin vapailla markkinoilla myytäviksi tarkoitetut tuotteet kilpailevat suoraan tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa. |
| --- | --- |

(591)

Kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välinen ero on olennainen vahinkoa koskevan tarkastelun kannalta, sillä kytkösmarkkinoilla käytettäviksi tarkoitetut tuotteet eivät kilpaile suoraan tuotujen tuotteiden kanssa. Sitä vastoin vapailla markkinoilla myytäviksi tarkoitetut tuotteet kilpailevat suoraan tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa.

| (592) | Jotta unionin tuotannonalasta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, komissio hankki tietoja valokaapelien koko tuotannosta ja määritteli, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille. |
| --- | --- |

(592)

Jotta unionin tuotannonalasta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, komissio hankki tietoja valokaapelien koko tuotannosta ja määritteli, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille.

| (593) | Komissio tarkasteli tiettyjä unionin tuotannonalaan liittyviä taloudellisia indikaattoreita vapaita markkinoita koskevien tietojen perusteella. Nämä indikaattorit ovat: myyntimäärä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, vientimäärä ja -hinnat, kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta. Mikäli mahdollista ja perusteltua, tämän tarkastelun tuloksia verrattiin kytkösmarkkinoita koskeviin tietoihin, jotta unionin tuotannonalan tilanteesta saatiin kattava kuva. |
| --- | --- |

(593)

Komissio tarkasteli tiettyjä unionin tuotannonalaan liittyviä taloudellisia indikaattoreita vapaita markkinoita koskevien tietojen perusteella. Nämä indikaattorit ovat: myyntimäärä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, vientimäärä ja -hinnat, kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta. Mikäli mahdollista ja perusteltua, tämän tarkastelun tuloksia verrattiin kytkösmarkkinoita koskeviin tietoihin, jotta unionin tuotannonalan tilanteesta saatiin kattava kuva.

| (594) | Sen sijaan muita taloudellisia indikaattoreita voidaan tutkia mielekkäästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta, mukaan luettuna unionin tuotannonalan sisäinen käyttö (139). Näitä ovat: tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(594)

Sen sijaan muita taloudellisia indikaattoreita voidaan tutkia mielekkäästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta, mukaan luettuna unionin tuotannonalan sisäinen käyttö (139). Näitä ovat: tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti.

139

| (595) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että kytkösmarkkinoita ei pitäisi jättää huomiotta analysoitaessa unionin tuotannonalan yleistä markkina-asemaa. |
| --- | --- |

(595)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että kytkösmarkkinoita ei pitäisi jättää huomiotta analysoitaessa unionin tuotannonalan yleistä markkina-asemaa.

| (596) | Kuten jäljempänä kuvataan, komissio ei jättänyt huomiotta kytkösmarkkinoita vaan pikemminkin yksilöi ne ja arvioi niiden kehitystä ajan mittaan. Näin saatiin kattava kuva unionin tuotannonalan tilanteesta. Kyseisten markkinoiden pienen ja yhä pienenevän osuuden perusteella voidaan todeta, että niillä ei ole merkityksellistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Komissio muistuttaa vielä, että liittimillä varustetut kaapelit eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. |
| --- | --- |

(596)

Kuten jäljempänä kuvataan, komissio ei jättänyt huomiotta kytkösmarkkinoita vaan pikemminkin yksilöi ne ja arvioi niiden kehitystä ajan mittaan. Näin saatiin kattava kuva unionin tuotannonalan tilanteesta. Kyseisten markkinoiden pienen ja yhä pienenevän osuuden perusteella voidaan todeta, että niillä ei ole merkityksellistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Komissio muistuttaa vielä, että liittimillä varustetut kaapelit eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään.

4.6   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (597) | Komissio määritti unionin kulutuksen valituksen tekijän esittämien myyntitietojen sekä 600–607 kappaleessa kuvan menetelmän mukaisesti vahvistettujen tuontitietojen perusteella. |
| --- | --- |

(597)

Komissio määritti unionin kulutuksen valituksen tekijän esittämien myyntitietojen sekä 600–607 kappaleessa kuvan menetelmän mukaisesti vahvistettujen tuontitietojen perusteella.

| (598) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus (kaapelikilometriä) | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kokonaiskulutus vapailla markkinoilla | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Indeksi | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Kytkösmarkkinat | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeksi | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Lähde: | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, EU:n tulliviranomaiset, Eurostat ja valituksen tekijät |

(598)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus (kaapelikilometriä)

Unionin kulutus (kaapelikilometriä)

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Unionin kokonaiskulutus vapailla markkinoilla

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Indeksi

Indeksi

100

100

120

120

130

130

138

138

Kytkösmarkkinat

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

102

102

88

88

Lähde:

Lähde:

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, EU:n tulliviranomaiset, Eurostat ja valituksen tekijät

| (599) | Kulutus unionin vapailla markkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla 38 prosenttia. Nämä markkinat liittyvät EU:n digitalisaatioon ja niiden voimakkaan kasvun odotetaan jatkuvan (140). Kulutus kasvoi tutkimusajanjaksoon asti siitä huolimatta, että koronaviruspandemiaan liittyvien häiriöiden ensimmäiset kuukaudet osuivat kauden jälkipuoliskolle (eli vuoden 2020 alkupuoliskolle). Tutkimuksen päätelmät osoittavat, että tutkimusajanjakson viimeisinä kuukausina alkanut pandemia ja siihen liittyneet torjuntatoimenpiteet kyllä hidastivat kasvua mutteivät estäneet tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksen lisääntymistä unionissa kokonaisuutena tutkimusajanjakson aikana. Kytkösmarkkinoilla käytetään valokaapeleita yritysten tarjoamissa verkkoyhteysratkaisuissa, mukaan lukien liittimillä varustetut kaapelit; määrät näillä markkinoilla ovat hyvin vähäiset suhteessa kokonaismarkkinoihin, ja ne vähenivät 12 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(599)

Kulutus unionin vapailla markkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla 38 prosenttia. Nämä markkinat liittyvät EU:n digitalisaatioon ja niiden voimakkaan kasvun odotetaan jatkuvan (140). Kulutus kasvoi tutkimusajanjaksoon asti siitä huolimatta, että koronaviruspandemiaan liittyvien häiriöiden ensimmäiset kuukaudet osuivat kauden jälkipuoliskolle (eli vuoden 2020 alkupuoliskolle). Tutkimuksen päätelmät osoittavat, että tutkimusajanjakson viimeisinä kuukausina alkanut pandemia ja siihen liittyneet torjuntatoimenpiteet kyllä hidastivat kasvua mutteivät estäneet tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksen lisääntymistä unionissa kokonaisuutena tutkimusajanjakson aikana. Kytkösmarkkinoilla käytetään valokaapeleita yritysten tarjoamissa verkkoyhteysratkaisuissa, mukaan lukien liittimillä varustetut kaapelit; määrät näillä markkinoilla ovat hyvin vähäiset suhteessa kokonaismarkkinoihin, ja ne vähenivät 12 prosenttia tarkastelujaksolla.

140

4.7   Tuonti asianomaisesta maasta

Tuonti asianomaisesta maasta

4.7.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (600) | CN-koodia 8544 70 00 koskevat viralliset tuontitilastot ilmoitetaan kilogrammoina, ja samaan koodiin sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote. Saadakseen tarkemman kuvan tuonnista komissio tutki kansallisten tulliviranomaisten tarkempia tietoja vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson väliltä kaikista yksittäisistä tuontitapahtumista, jotka tuojat ilmoittivat tulli-ilmoituksissaan ja jotka edellä mainitut viranomaiset käsittelivät. Tiedot koskivat tuontia yhdeksään jäsenvaltioon (Alankomaihin, Bulgariaan, Espanjaan, Portugaliin, Ranskaan, Romaniaan, Saksaan, Tanskaan ja Unkariin) ja niitä pidettiin edustavina, koska niiden osuus tuonnista tarkastelujaksolla oli 79 prosenttia. Näistä tiedoista tehdyn yksityiskohtaisen analyysin perusteella tehtiin jäljempänä esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(600)

CN-koodia 8544 70 00 koskevat viralliset tuontitilastot ilmoitetaan kilogrammoina, ja samaan koodiin sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote. Saadakseen tarkemman kuvan tuonnista komissio tutki kansallisten tulliviranomaisten tarkempia tietoja vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson väliltä kaikista yksittäisistä tuontitapahtumista, jotka tuojat ilmoittivat tulli-ilmoituksissaan ja jotka edellä mainitut viranomaiset käsittelivät. Tiedot koskivat tuontia yhdeksään jäsenvaltioon (Alankomaihin, Bulgariaan, Espanjaan, Portugaliin, Ranskaan, Romaniaan, Saksaan, Tanskaan ja Unkariin) ja niitä pidettiin edustavina, koska niiden osuus tuonnista tarkastelujaksolla oli 79 prosenttia. Näistä tiedoista tehdyn yksityiskohtaisen analyysin perusteella tehtiin jäljempänä esitetyt päätelmät.

| (601) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Connect Com väitti, että tuontia tarkasteltiin vain yhdeksässä jäsenvaltiossa ja että tämä ei ollut edustavaa, koska analyysiin ei sisältynyt suuria jäsenvaltioita, kuten Italia, Puola ja Itävalta. Komissio huomauttaa, että kansallisilta tulliviranomaisilta saadut tiedot täydensivät analyysiä, jotta voitiin yksilöidä tarkemmin tarkasteltavana oleva tuote CN-koodissa 8544 70 00. Komissio käytti saamiaan tietoja kaikilta kansallisilta viranomaisilta, jotka vastasivat ajoissa sen tietopyyntöön, ja se katsoi, että 79 prosenttia kokonaistuonnista antaa edustavan kuvan tarkasteltavana olevan tuotteen osuudesta kaikesta kyseiseen CN-koodiin kuuluvasta tuonnista. Sen vuoksi komissio piti väitettä perusteettomana. |
| --- | --- |

(601)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Connect Com väitti, että tuontia tarkasteltiin vain yhdeksässä jäsenvaltiossa ja että tämä ei ollut edustavaa, koska analyysiin ei sisältynyt suuria jäsenvaltioita, kuten Italia, Puola ja Itävalta. Komissio huomauttaa, että kansallisilta tulliviranomaisilta saadut tiedot täydensivät analyysiä, jotta voitiin yksilöidä tarkemmin tarkasteltavana oleva tuote CN-koodissa 8544 70 00. Komissio käytti saamiaan tietoja kaikilta kansallisilta viranomaisilta, jotka vastasivat ajoissa sen tietopyyntöön, ja se katsoi, että 79 prosenttia kokonaistuonnista antaa edustavan kuvan tarkasteltavana olevan tuotteen osuudesta kaikesta kyseiseen CN-koodiin kuuluvasta tuonnista. Sen vuoksi komissio piti väitettä perusteettomana.

| (602) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä vahvistettiin samalla perusteella kuin erillisessä polkumyyntitutkimuksessa eli kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien otantakyselyyn toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(602)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä vahvistettiin samalla perusteella kuin erillisessä polkumyyntitutkimuksessa eli kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien otantakyselyyn toimittamien tietojen perusteella.

| (603) | Muista kolmansista maista tuleva tuonti määritettiin 600 kappaleessa mainitun menetelmän perusteella. Siinä yksilöitiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kilogrammoina ja muunnettiin se kaapelikilometreiksi niiden tarkkojen muuntokertoimien mukaisesti, jotka kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ilmoittivat vastauksissaan 60 kappaleessa mainittuun lisätietopyyntöön. |
| --- | --- |

(603)

Muista kolmansista maista tuleva tuonti määritettiin 600 kappaleessa mainitun menetelmän perusteella. Siinä yksilöitiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kilogrammoina ja muunnettiin se kaapelikilometreiksi niiden tarkkojen muuntokertoimien mukaisesti, jotka kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ilmoittivat vastauksissaan 60 kappaleessa mainittuun lisätietopyyntöön.

| (604) | Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertaamalla tuontimäärää taulukossa 1 esitettyyn vapaiden markkinoiden kulutuksen määrään. |
| --- | --- |

(604)

Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertaamalla tuontimäärää taulukossa 1 esitettyyn vapaiden markkinoiden kulutuksen määrään.

| (605) | Asianomaisesta maasta tuleva tuonti kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä ja markkinaosuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (kaapelikilometreinä) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Indeksi | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Markkinaosuus (%) | 14,8 | 23,0 | 26,3 | 28,3 |
| Indeksi | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Lähde: | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, Eurostat, EU:n tulliviranomaiset |

(605)

Asianomaisesta maasta tuleva tuonti kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuontimäärä ja markkinaosuus

Tuontimäärä ja markkinaosuus

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (kaapelikilometreinä)

189 479

354 167

434 754

498 335

Indeksi

Indeksi

100

100

187

187

229

229

263

263

Markkinaosuus (%)

14,8

23,0

26,3

28,3

Indeksi

Indeksi

100

100

155

155

177

177

191

191

Lähde:

Lähde:

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, Eurostat, EU:n tulliviranomaiset

| (606) | Kiinassa on merkittävä ylikapasiteetti (sen on arvioitu valituksen tekijöiden toimittamien markkinatietojen perusteella olevan yli kaksi kertaa niin suuri kuin koko EU:n markkinat (141)), ja tuonti asianomaisesta maasta lisääntyi tarkastelujaksolla noin 190 000 kaapelikilometristä 500 000 kaapelikilometriin, eli kyseessä on hyvin nopea yli 2,5-kertainen lisääntyminen. Tämä 163 prosentin kasvu on yli neljä kertaa niin suuri kuin kulutuksen kasvu, mikä korostaa Kiinan markkinoillepääsyn syvyyttä ja voimaa. |
| --- | --- |

(606)

Kiinassa on merkittävä ylikapasiteetti (sen on arvioitu valituksen tekijöiden toimittamien markkinatietojen perusteella olevan yli kaksi kertaa niin suuri kuin koko EU:n markkinat (141)), ja tuonti asianomaisesta maasta lisääntyi tarkastelujaksolla noin 190 000 kaapelikilometristä 500 000 kaapelikilometriin, eli kyseessä on hyvin nopea yli 2,5-kertainen lisääntyminen. Tämä 163 prosentin kasvu on yli neljä kertaa niin suuri kuin kulutuksen kasvu, mikä korostaa Kiinan markkinoillepääsyn syvyyttä ja voimaa.

141

| (607) | Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 14,8 prosentista 28,3 prosenttiin, mikä tarkoittaa valtavaa 91 prosentin kasvua. On syytä huomata, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson jokaisena vuonna, mikä korostaa sen markkinaosuuden kasvun nopeutta ja laajuutta. |
| --- | --- |

(607)

Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 14,8 prosentista 28,3 prosenttiin, mikä tarkoittaa valtavaa 91 prosentin kasvua. On syytä huomata, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson jokaisena vuonna, mikä korostaa sen markkinaosuuden kasvun nopeutta ja laajuutta.

| (608) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että unionin tuotannonalan markkinaosuus ilmoitettiin liian pieneksi ja kiinalaisen tuonnin markkinaosuus liian suureksi. CCCME väitti vielä, että markkinatietojen pitäisi perustua kuitukilometreihin eikä kaapelikilometreihin, mistä seuraisi Kiinasta tulevan tuonnin pienempi markkinaosuus. |
| --- | --- |

(608)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että unionin tuotannonalan markkinaosuus ilmoitettiin liian pieneksi ja kiinalaisen tuonnin markkinaosuus liian suureksi. CCCME väitti vielä, että markkinatietojen pitäisi perustua kuitukilometreihin eikä kaapelikilometreihin, mistä seuraisi Kiinasta tulevan tuonnin pienempi markkinaosuus.

| (609) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaapelikilometri oli sopivin mittayksikkö tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuten 575 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(609)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaapelikilometri oli sopivin mittayksikkö tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuten 575 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi väite hylättiin.

4.7.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat, hinnan alittavuus ja hinnankorotusten estyminen

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat, hinnan alittavuus ja hinnankorotusten estyminen

| (610) | Komissio määritti tuontihinnat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vastauksena tietopyyntöön toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(610)

Komissio määritti tuontihinnat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vastauksena tietopyyntöön toimittamien tietojen perusteella.

| (611) | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/kaapelikilometri) | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Indeksi | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Lähde: | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat |

(611)

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/kaapelikilometri)

Tuontihinnat (euroa/kaapelikilometri)

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Kiina

452,9

401,9

468,5

349,1

Indeksi

Indeksi

100

100

89

89

103

103

77

77

Lähde:

Lähde:

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat

| (612) | Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla 452 eurosta 349 euroon/kaapelikilometri eli 23 prosenttia. Tätä kehitystä olisi tarkasteltava yhdessä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhä aggressiivisemman käyttäytymisen kanssa, mikä liittyy maan ylikapasiteettiin (ks. 606 kappale). Indikaattorin tarkastelussa olisi lisäksi otettava huomioon eri tuotelajien väliset merkittävät hintavaihtelut ja tuotevalikoimat suuret erot vuosittain. Tuotteiden vaihtelu johtuu myytyjen kaapelityyppien monimaisuudesta ja näin ollen hinnoista ja siitä, että kaikkia tuotelajeja ei ollut tarjouskilpailussa tai myynnissä joka vuosi. |
| --- | --- |

(612)

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla 452 eurosta 349 euroon/kaapelikilometri eli 23 prosenttia. Tätä kehitystä olisi tarkasteltava yhdessä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhä aggressiivisemman käyttäytymisen kanssa, mikä liittyy maan ylikapasiteettiin (ks. 606 kappale). Indikaattorin tarkastelussa olisi lisäksi otettava huomioon eri tuotelajien väliset merkittävät hintavaihtelut ja tuotevalikoimat suuret erot vuosittain. Tuotteiden vaihtelu johtuu myytyjen kaapelityyppien monimaisuudesta ja näin ollen hinnoista ja siitä, että kaikkia tuotelajeja ei ollut tarjouskilpailussa tai myynnissä joka vuosi.

| (613) | Jotta vältettäisiin hintasarjoihin liittyvät tuotevalikoiman vaihtelut tarkastelujaksolla ja saataisiin tarkempia ja edustavampia tietoja, komissio analysoi myös otokseen valituilta kiinalaisilta viejiltä ja unionin tuottajilta saatuja kattavia tietoja suoraan toisiinsa verrattavissa olevien tuotteiden yhdistettyjen ryhmien perusteella. Tämän perusteella yksilöitiin 35 identtistä (toisiaan vastaavaa) ryhmää, joita myyvät sekä kiinalaiset viejät että unionin tuotannonala ja joita myytiin kaikkina tarkasteltuina vuosina. Toisin sanoen komissio muodosti täydellisen aikasarjan kunkin tuotelajin hinnasta kunakin tarkastelujakson vuotena. Näiden hintojen voidaan katsoa edustavan Kiinan vientiä kyseisellä kaudella, koska ne kattavat 62 prosenttia otokseen valittujen yritysten viennistä tutkimusajanjaksolla. Edustava aikasarja – painotettujen aggregoitujen tietojen perusteella – kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3 a


  Kiinasta tuleva tuonti (euroa/kaapelikilometri) | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen hinta | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Indeksi | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Edustavuus (%) | 94 | 35 | 59 | 62 |

(613)

Jotta vältettäisiin hintasarjoihin liittyvät tuotevalikoiman vaihtelut tarkastelujaksolla ja saataisiin tarkempia ja edustavampia tietoja, komissio analysoi myös otokseen valituilta kiinalaisilta viejiltä ja unionin tuottajilta saatuja kattavia tietoja suoraan toisiinsa verrattavissa olevien tuotteiden yhdistettyjen ryhmien perusteella. Tämän perusteella yksilöitiin 35 identtistä (toisiaan vastaavaa) ryhmää, joita myyvät sekä kiinalaiset viejät että unionin tuotannonala ja joita myytiin kaikkina tarkasteltuina vuosina. Toisin sanoen komissio muodosti täydellisen aikasarjan kunkin tuotelajin hinnasta kunakin tarkastelujakson vuotena. Näiden hintojen voidaan katsoa edustavan Kiinan vientiä kyseisellä kaudella, koska ne kattavat 62 prosenttia otokseen valittujen yritysten viennistä tutkimusajanjaksolla. Edustava aikasarja – painotettujen aggregoitujen tietojen perusteella – kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3 a

Taulukko 3 a

Kiinasta tuleva tuonti (euroa/kaapelikilometri)

Kiinasta tuleva tuonti (euroa/kaapelikilometri)

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen hinta

854

720

593

320

Indeksi

Indeksi

100

100

84

84

69

69

38

38

Edustavuus (%)

94

35

59

62

| (614) | Tämä osoittaa Kiinasta tulevan viennin hintojen merkittävän ja jatkuvan laskun. Toisin sanoen kun samojen tuotelajien myyntiä verrataan vuosittain, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat putoavat selvästi kunakin vuonna ja ne alittivat unionin tuottajien hinnat vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä (taulukko 7 a). |
| --- | --- |

(614)

Tämä osoittaa Kiinasta tulevan viennin hintojen merkittävän ja jatkuvan laskun. Toisin sanoen kun samojen tuotelajien myyntiä verrataan vuosittain, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat putoavat selvästi kunakin vuonna ja ne alittivat unionin tuottajien hinnat vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä (taulukko 7 a).

| (615) | Tätä taustaa vasten komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:






  — | otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(615)

Tätä taustaa vasten komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

—

otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| — | vastaavat kiinalaisten otokseen valittujen tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

vastaavat kiinalaisten otokseen valittujen tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (616) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Se osoitti kahden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisen painotetun hinnan alittavuuden marginaalin olevan 30,0 prosenttia ja 33,2 prosenttia, joiden perusteella yleinen hinnan alittavuuden marginaali oli 31,5 prosenttia. Kuten 673 kappaleessa kuvataan, tarjouskilpailujen analyysi vahvistaa hinnan alittavuuden esiintymisen tarjouskilpailuissa. |
| --- | --- |

(616)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Se osoitti kahden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisen painotetun hinnan alittavuuden marginaalin olevan 30,0 prosenttia ja 33,2 prosenttia, joiden perusteella yleinen hinnan alittavuuden marginaali oli 31,5 prosenttia. Kuten 673 kappaleessa kuvataan, tarjouskilpailujen analyysi vahvistaa hinnan alittavuuden esiintymisen tarjouskilpailuissa.

| (617) | Tämä on linjassa 613 ja 614 kappaleessa yksilöityjen hintojen kanssa. |
| --- | --- |

(617)

Tämä on linjassa 613 ja 614 kappaleessa yksilöityjen hintojen kanssa.

| (618) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan ZTT-ryhmä väitti myös, että komissio ei selittänyt aggregoituja tuotevalvontakoodiryhmiä, minkä vuoksi ne olivat mielivaltaisia. CCCME väitti, että näiden ryhmien käyttö viittaa siihen, että unionin tuotannonalan ja Kiinan hintojen vastaavuuteen ja vertailukelpoisuuteen liittyy ongelmia. CCCME viittasi paneelin raporttiin asiassa ”China – X-Ray Equipment” (142), jossa katsottiin, että tutkivalla viranomaisilla on velvoite varmistaa, että tuotteet, joita se vertasi hinnan alittavuutta ja hinnankorotusten estymistä koskevassa analyysissä, olivat tosiasiallisesti vertailukelpoisia, ja väitti, että komissio ei varmistanut tällaista hintojen vertailukelpoisuutta. |
| --- | --- |

(618)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan ZTT-ryhmä väitti myös, että komissio ei selittänyt aggregoituja tuotevalvontakoodiryhmiä, minkä vuoksi ne olivat mielivaltaisia. CCCME väitti, että näiden ryhmien käyttö viittaa siihen, että unionin tuotannonalan ja Kiinan hintojen vastaavuuteen ja vertailukelpoisuuteen liittyy ongelmia. CCCME viittasi paneelin raporttiin asiassa ”China – X-Ray Equipment” (142), jossa katsottiin, että tutkivalla viranomaisilla on velvoite varmistaa, että tuotteet, joita se vertasi hinnan alittavuutta ja hinnankorotusten estymistä koskevassa analyysissä, olivat tosiasiallisesti vertailukelpoisia, ja väitti, että komissio ei varmistanut tällaista hintojen vertailukelpoisuutta.

142

| (619) | Komissio on eri mieltä tästä väitteestä kahdesta syystä. Ensinnäkään näitä ryhmiä ei käytetty hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa. Toiseksi, niitä käytettiin tuotelajikohtaisen hintavertailun tekemiseen (ks. 613 kappale) juuri sen varmistamiseksi, että hintasuuntauksia eivät vääristäneet tuotevalikoimassa ajan mittaan tapahtuneet merkittävät muutokset. Näin parannettiin vertailukelpoisuuden tarkkuutta ajan mittaan sellaisten ryhmien perusteella, jotka olivat edustavia tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuten edellä selitetään. |
| --- | --- |

(619)

Komissio on eri mieltä tästä väitteestä kahdesta syystä. Ensinnäkään näitä ryhmiä ei käytetty hinnan alittavuutta ja viitehinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa. Toiseksi, niitä käytettiin tuotelajikohtaisen hintavertailun tekemiseen (ks. 613 kappale) juuri sen varmistamiseksi, että hintasuuntauksia eivät vääristäneet tuotevalikoimassa ajan mittaan tapahtuneet merkittävät muutokset. Näin parannettiin vertailukelpoisuuden tarkkuutta ajan mittaan sellaisten ryhmien perusteella, jotka olivat edustavia tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuten edellä selitetään.

| (620) | Komissio huomauttaa, että kun arvioidaan hinnan ja viitehinnan alittavuuden marginaaleja, vertailukohtana toimivat asianomaisesta maasta unioniin viedyt mallit. On luonnollista, että kun verrataan vientiä harjoittavien tuottajien vientimyyntiä ja unionin tuotannonalan myyntiä, unionin tuotannonala ei myy kaikkia vietyjä malleja. Tässä tapauksessa vastaavuusaste oli noin 70 prosenttia otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, mitä komissio pitää varsin riittävänä, jotta voidaan varmistaa vietyjen mallien ja unionin tuotannonalan myymien mallien kattava ja oikeudenmukainen vertailu. |
| --- | --- |

(620)

Komissio huomauttaa, että kun arvioidaan hinnan ja viitehinnan alittavuuden marginaaleja, vertailukohtana toimivat asianomaisesta maasta unioniin viedyt mallit. On luonnollista, että kun verrataan vientiä harjoittavien tuottajien vientimyyntiä ja unionin tuotannonalan myyntiä, unionin tuotannonala ei myy kaikkia vietyjä malleja. Tässä tapauksessa vastaavuusaste oli noin 70 prosenttia otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, mitä komissio pitää varsin riittävänä, jotta voidaan varmistaa vietyjen mallien ja unionin tuotannonalan myymien mallien kattava ja oikeudenmukainen vertailu.

4.8   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.8.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (621) | Tutkittaessa tuetun tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(621)

Tutkittaessa tuetun tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (622) | Komissio sai osapuolilta useita huomautuksia vahingosta. Kiinan viranomaiset väittivät, että Kiinasta tuleva tuonti ei aiheuttanut vahinkoa tai vahingon uhkaa, koska indikaattorit osoittivat, että unionin tuotannonalan tilanne oli hyvä ja että sillä oli edelleen hallitseva asema markkinoilla. Connect Com huomautti, että unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui vain vähän ja tapahtui mahdollisesti oligopolistisilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(622)

Komissio sai osapuolilta useita huomautuksia vahingosta. Kiinan viranomaiset väittivät, että Kiinasta tuleva tuonti ei aiheuttanut vahinkoa tai vahingon uhkaa, koska indikaattorit osoittivat, että unionin tuotannonalan tilanne oli hyvä ja että sillä oli edelleen hallitseva asema markkinoilla. Connect Com huomautti, että unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui vain vähän ja tapahtui mahdollisesti oligopolistisilla markkinoilla.

| (623) | Connect Com väitti, että vahinko, jos sellaista edes esiintyi, oli mitättömän vähäinen, jos kerran voittomarginaali oli vähintään 5 prosenttia, ja se muistutti Kanadasta, Hongkongista ja Japanista peräisin olevien tiettyjen matkapuhelimien tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn päättämisestä 23 päivänä joulukuuta 1988 tehdystä komission päätöksestä (143) sekä 17 joulukuuta 1997 annetusta tuomiosta asiassa EFMA v. neuvosto (144). On syytä muistaa, että matkapuhelimia koskevassa päätöksessä käsiteltiin voittomarginaalia tilanteessa, jossa muut indikaattorit olivat kohenemassa, ja kyseinen tuomioistuimen tuomio koski väitettä, jonka yleinen tuomioistuin hylkäsi ja jonka mukaan komission tutkimuksessa määrittämän tavoitevoiton olisi pitänyt olla korkeampi. Sen vuoksi nämä aiemmat tapaukset eivät tue näkemystä, jonka mukaan vahinko olisi merkityksetön, jos voittomarginaali on yli 5 prosenttia. Vahinko määritetään kaikkien perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa mainittujen tekijöiden kattavan arvioinnin perusteella, ja näitä tekijöitä analysoidaan ottaen huomioon tietyt markkinat ja asianomainen tuotannonala. Tuotannonalan saama voitto oli alle tavoitevoiton, jonka määrittämisessä otettiin huomioon kaikki asianomaiseen tuotannonalaan liittyvät tekijät, kuten perusasetuksen 12 artiklan 1 a kohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(623)

Connect Com väitti, että vahinko, jos sellaista edes esiintyi, oli mitättömän vähäinen, jos kerran voittomarginaali oli vähintään 5 prosenttia, ja se muistutti Kanadasta, Hongkongista ja Japanista peräisin olevien tiettyjen matkapuhelimien tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn päättämisestä 23 päivänä joulukuuta 1988 tehdystä komission päätöksestä (143) sekä 17 joulukuuta 1997 annetusta tuomiosta asiassa EFMA v. neuvosto (144). On syytä muistaa, että matkapuhelimia koskevassa päätöksessä käsiteltiin voittomarginaalia tilanteessa, jossa muut indikaattorit olivat kohenemassa, ja kyseinen tuomioistuimen tuomio koski väitettä, jonka yleinen tuomioistuin hylkäsi ja jonka mukaan komission tutkimuksessa määrittämän tavoitevoiton olisi pitänyt olla korkeampi. Sen vuoksi nämä aiemmat tapaukset eivät tue näkemystä, jonka mukaan vahinko olisi merkityksetön, jos voittomarginaali on yli 5 prosenttia. Vahinko määritetään kaikkien perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa mainittujen tekijöiden kattavan arvioinnin perusteella, ja näitä tekijöitä analysoidaan ottaen huomioon tietyt markkinat ja asianomainen tuotannonala. Tuotannonalan saama voitto oli alle tavoitevoiton, jonka määrittämisessä otettiin huomioon kaikki asianomaiseen tuotannonalaan liittyvät tekijät, kuten perusasetuksen 12 artiklan 1 a kohdassa edellytetään.

143

EFMA v. neuvosto

144

| (624) | Vahingon määrittämiseksi komissio teki eron makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattorien välillä. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit valituksen tekijän toimittamiin kyselyvastauksiin sisältyvien, kaikkia unionin tuottajia koskevien tietojen perusteella. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(624)

Vahingon määrittämiseksi komissio teki eron makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattorien välillä. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit valituksen tekijän toimittamiin kyselyvastauksiin sisältyvien, kaikkia unionin tuottajia koskevien tietojen perusteella. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella.

| (625) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tukimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(625)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tukimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista.

| (626) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(626)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.8.2   Makrotalouden indikaattorit

Makrotalouden indikaattorit

4.8.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (627) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (kaapelikilometriä) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Indeksi | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Tuotantokapasiteetti (kaapelikilometriä) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Indeksi | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 67 | 68 | 62 | 59 |
| Indeksi | 100 | 102 | 92 | 88 |

(627)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (kaapelikilometriä)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Indeksi

Indeksi

100

100

112

112

118

118

116

116

Tuotantokapasiteetti (kaapelikilometriä)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Indeksi

Indeksi

100

100

110

110

127

127

131

131

Kapasiteetin käyttöaste (%)

67

68

62

59

Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

92

92

88

88

| (628) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi tarkastelujaksolla 16 prosenttia. Yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että unionin tuotanto kasvoi vuosien 2017 ja 2019 välillä 18 prosenttia mutta pieneni tutkimusajanjaksolla hieman eli 2 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(628)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi tarkastelujaksolla 16 prosenttia. Yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että unionin tuotanto kasvoi vuosien 2017 ja 2019 välillä 18 prosenttia mutta pieneni tutkimusajanjaksolla hieman eli 2 prosenttiyksikköä.

| (629) | Tarkastelujaksolla tapahtunut kokonaiskasvu johtui taulukossa 1 kuvatusta kysynnän kasvusta. Unionin tuotannonala onnistui kuitenkin lisäämään tuotantoaan tarkastelujaksolla vain 16 prosenttia, vaikka markkinat kasvoivat 38 prosenttia. Unionin tuotannonala ei näin ollen pystynyt täysin hyötymään markkinoiden kasvusta. |
| --- | --- |

(629)

Tarkastelujaksolla tapahtunut kokonaiskasvu johtui taulukossa 1 kuvatusta kysynnän kasvusta. Unionin tuotannonala onnistui kuitenkin lisäämään tuotantoaan tarkastelujaksolla vain 16 prosenttia, vaikka markkinat kasvoivat 38 prosenttia. Unionin tuotannonala ei näin ollen pystynyt täysin hyötymään markkinoiden kasvusta.

| (630) | Unionin tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla 31 prosenttia. Tämä kuvastaa joidenkin unionin tuottajien tekemiä investointeja markkinoiden kasvuun vastaamiseksi. Pyrkimystä haittasi kiinalaisten tuotteiden lisääntyvä tulo markkinoille, ja nämä tuotteet söivät epäterveen hinnoittelustrategiansa vuoksi yhä enemmän tuotannonalan markkinaosuutta. |
| --- | --- |

(630)

Unionin tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla 31 prosenttia. Tämä kuvastaa joidenkin unionin tuottajien tekemiä investointeja markkinoiden kasvuun vastaamiseksi. Pyrkimystä haittasi kiinalaisten tuotteiden lisääntyvä tulo markkinoille, ja nämä tuotteet söivät epäterveen hinnoittelustrategiansa vuoksi yhä enemmän tuotannonalan markkinaosuutta.

| (631) | Tämän seurauksena kapasiteetin käyttöaste laski 12 prosenttia ja oli alle 60 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Unionin tuottajat eivät voineet lisätä tuotantoaan markkinoiden kasvun mukaisesti. |
| --- | --- |

(631)

Tämän seurauksena kapasiteetin käyttöaste laski 12 prosenttia ja oli alle 60 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Unionin tuottajat eivät voineet lisätä tuotantoaan markkinoiden kasvun mukaisesti.

4.8.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (632) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla (kaapelikilometriä) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Indeksi | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Kytkösmarkkinat | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indeksi | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Kytkösmarkkinamyynti prosentteina unionin myynnistä | 7,0 | 6,3 | 6,2 | 5,4 |
| Indeksi | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Myynti vapailla markkinoilla | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Indeksi | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Vapaille markkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus (%) | 64,3 | 57,6 | 57,2 | 53,5 |
| Indeksi | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Lähde: | Unionin tuotannonala |

(632)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla (kaapelikilometriä)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Indeksi

Indeksi

100

100

107

107

114

114

113

113

Kytkösmarkkinat

61 505

59 802

62 710

54 205

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

102

102

88

88

Kytkösmarkkinamyynti prosentteina unionin myynnistä

7,0

6,3

6,2

5,4

Indeksi

Indeksi

100

100

91

91

89

89

78

78

Myynti vapailla markkinoilla

821 268

886 040

946 729

941 498

Indeksi

Indeksi

100

100

108

108

115

115

115

115

Vapaille markkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus (%)

64,3

57,6

57,2

53,5

Indeksi

Indeksi

100

100

90

90

89

89

83

83

Lähde:

Lähde:

Unionin tuotannonala

| (633) | Unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä unionissa nousi tarkastelujaksolla 13 prosenttia. Kulutuksen kasvun vuoksi sen markkinaosuus vapailla markkinoilla kuitenkin supistui tarkastelujaksolla 64,3 prosentista 53,5 prosenttiin eli pudotusta oli yli 10 prosenttiyksikköä (-17 prosenttia). |
| --- | --- |

(633)

Unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä unionissa nousi tarkastelujaksolla 13 prosenttia. Kulutuksen kasvun vuoksi sen markkinaosuus vapailla markkinoilla kuitenkin supistui tarkastelujaksolla 64,3 prosentista 53,5 prosenttiin eli pudotusta oli yli 10 prosenttiyksikköä (-17 prosenttia).

| (634) | Unionin myyntimäärä vapailla markkinoilla lisääntyi myös tarkastelujaksolla 15 prosenttia. Unionin myynti noudatti hyvin tarkasti unionin tuotannon suuntausta, koska kyseisellä alalla toimitaan suurelta osin tilausten perusteella. |
| --- | --- |

(634)

Unionin myyntimäärä vapailla markkinoilla lisääntyi myös tarkastelujaksolla 15 prosenttia. Unionin myynti noudatti hyvin tarkasti unionin tuotannon suuntausta, koska kyseisellä alalla toimitaan suurelta osin tilausten perusteella.

| (635) | Unionin tuotannonalan myynti kytkösmarkkinoilla (ilmaistuna prosentteina kokonaismyynnistä unionissa) oli erittäin vähäistä koko tarkastelujakson ajan ja suuntaus oli aleneva vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 7 prosentista 5,4 prosenttiin. Tällä oli vain vähäinen vaikutus näiden markkinoiden pienen koon vuoksi. |
| --- | --- |

(635)

Unionin tuotannonalan myynti kytkösmarkkinoilla (ilmaistuna prosentteina kokonaismyynnistä unionissa) oli erittäin vähäistä koko tarkastelujakson ajan ja suuntaus oli aleneva vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 7 prosentista 5,4 prosenttiin. Tällä oli vain vähäinen vaikutus näiden markkinoiden pienen koon vuoksi.

4.8.2.3   Kasvu

| (636) | Unionin myyntimäärän markkinaosuuden pienenemisen vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään unionin markkinoiden kasvusta tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(636)

Unionin myyntimäärän markkinaosuuden pienenemisen vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään unionin markkinoiden kasvusta tarkastelujaksolla.

4.8.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (637) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Työllisyys ja tuottavuus | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä (FTE (145)) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Indeksi | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Tuottavuus (kaapelikilometriä/kokoaikainen työntekijä) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Indeksi | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Lähde: | Unionin tuotannonala |

(637)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä (FTE (145))

145

4 088

4 589

4 815

4 659

Indeksi

Indeksi

100

100

112

112

118

118

114

114

Tuottavuus (kaapelikilometriä/kokoaikainen työntekijä)

260

260

260

264

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

100

100

102

102

Lähde:

Lähde:

Unionin tuotannonala

| (638) | Unionin tuotannonalan työllisyys (kokoaikavastaavana) kasvoi vuosien 2017 ja 2019 välillä 18 prosenttia. Nousua seurasi 4 prosenttiyksikön lasku tutkimusajanjaksolla. Tämä kehitys noudattelee suurelta osin taulukossa 3 esitettyä tuotantomäärien suuntausta. |
| --- | --- |

(638)

Unionin tuotannonalan työllisyys (kokoaikavastaavana) kasvoi vuosien 2017 ja 2019 välillä 18 prosenttia. Nousua seurasi 4 prosenttiyksikön lasku tutkimusajanjaksolla. Tämä kehitys noudattelee suurelta osin taulukossa 3 esitettyä tuotantomäärien suuntausta.

| (639) | Koska tuotantoa ja työllisyyttä koskevat luvut vastasivat hyvin toisiaan, tuottavuus kaapelikilometreinä työntekijää kohti pysyi suurelta osin vakaana. |
| --- | --- |

(639)

Koska tuotantoa ja työllisyyttä koskevat luvut vastasivat hyvin toisiaan, tuottavuus kaapelikilometreinä työntekijää kohti pysyi suurelta osin vakaana.

4.8.2.5   Tukimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta tuetusta tuonnista

| (640) | Kaikki tukimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Tosiasiallisten tukimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(640)

Kaikki tukimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Tosiasiallisten tukimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (641) | Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva tukien vastainen tutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman tuetun tuonnin vaikutuksia. |
| --- | --- |

(641)

Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva tukien vastainen tutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman tuetun tuonnin vaikutuksia.

4.8.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.8.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (642) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntihinnat unionissa | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/kaapelikilometri) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Indeksi | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/kaapelikilometri) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Indeksi | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Lähde: | Otokseen valitut unionin tuottajat |

(642)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/kaapelikilometri)

816

861

944

821

Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

116

116

101

101

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/kaapelikilometri)

756

785

860

758

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

114

114

100

100

Lähde:

Lähde:

Otokseen valitut unionin tuottajat

| (643) | Etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla (vapaat markkinat) suuntautuvan myynnin hinnat kohosivat vuosina 2017–2019 16 prosenttia mutta laskivat tutkimusajanjaksolla niin, että taso oli sama kuin vuonna 2017 (+1 prosentti). Hintataso riippuu suuresti myytyjen tuotteiden monimutkaisuudesta, koska hinta voi vaihdella merkittävästi kaapelin ominaisuuksien mukaan (esim. kuitujen lukumäärä, pinnoitustyyppi). |
| --- | --- |

(643)

Etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla (vapaat markkinat) suuntautuvan myynnin hinnat kohosivat vuosina 2017–2019 16 prosenttia mutta laskivat tutkimusajanjaksolla niin, että taso oli sama kuin vuonna 2017 (+1 prosentti). Hintataso riippuu suuresti myytyjen tuotteiden monimutkaisuudesta, koska hinta voi vaihdella merkittävästi kaapelin ominaisuuksien mukaan (esim. kuitujen lukumäärä, pinnoitustyyppi).

| (644) | Tämä tulee selvästi esiin, kun verrataan hintojen kehitystä tuotantokustannusten kehitykseen, koska monimutkaisempien kaapeleiden, joita voidaan myydä korkeammilla hinnoilla, tuotantokustannukset ovat myös korkeammat. |
| --- | --- |

(644)

Tämä tulee selvästi esiin, kun verrataan hintojen kehitystä tuotantokustannusten kehitykseen, koska monimutkaisempien kaapeleiden, joita voidaan myydä korkeammilla hinnoilla, tuotantokustannukset ovat myös korkeammat.

| (645) | Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kohosivat vuosina 2017–2019 14 prosenttia, suunnilleen samalla tavalla kuin keskimääräiset hinnat unionin vapailla markkinoilla (16 prosenttia). Ne putosivat myöhemmin 14 prosenttia, jälleen samalla tavalla kuin hinnat putosivat samalla kaudella eli vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä (15 prosenttia). |
| --- | --- |

(645)

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kohosivat vuosina 2017–2019 14 prosenttia, suunnilleen samalla tavalla kuin keskimääräiset hinnat unionin vapailla markkinoilla (16 prosenttia). Ne putosivat myöhemmin 14 prosenttia, jälleen samalla tavalla kuin hinnat putosivat samalla kaudella eli vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä (15 prosenttia).

| (646) | Jotta vältettäisiin hintasarjoihin liittyvät tuotevalikoiman vaihtelut tarkastelujaksolla, komissio analysoi myös otokseen valituilta kiinalaisilta viejiltä ja unionin tuottajilta saatuja kattavia tietoja suoraan toisiinsa verrattavissa olevien tuotteiden yhdistettyjen ryhmien perusteella (ks. 613 kappale). Tämän perusteella yksilöitiin 35 identtistä (toisiaan vastaavaa) ryhmää, joita myyvät sekä kiinalaiset viejät että unionin tuotannonala ja joiden osalta on täydellinen aikasarja tarkastelujakson kultakin vuodelta. |
| --- | --- |

(646)

Jotta vältettäisiin hintasarjoihin liittyvät tuotevalikoiman vaihtelut tarkastelujaksolla, komissio analysoi myös otokseen valituilta kiinalaisilta viejiltä ja unionin tuottajilta saatuja kattavia tietoja suoraan toisiinsa verrattavissa olevien tuotteiden yhdistettyjen ryhmien perusteella (ks. 613 kappale). Tämän perusteella yksilöitiin 35 identtistä (toisiaan vastaavaa) ryhmää, joita myyvät sekä kiinalaiset viejät että unionin tuotannonala ja joiden osalta on täydellinen aikasarja tarkastelujakson kultakin vuodelta.

| (647) | Nämä edustavat EU:n tuotannonalan myyntiä tarkastelujaksolla; tällaisten toisiaan vastaavien tuotteiden myynti oli yli 34 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Edustavat aikasarjat ovat seuraavat:

  Taulukko 7 a


  Unionin tuotannonala (euroa/kaapelikilometri) | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen hinta | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Indeksi | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Edustavuus (%) | 42 | 38 | 35 | 34 |

(647)

Nämä edustavat EU:n tuotannonalan myyntiä tarkastelujaksolla; tällaisten toisiaan vastaavien tuotteiden myynti oli yli 34 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Edustavat aikasarjat ovat seuraavat:

Taulukko 7 a

Taulukko 7 a

Unionin tuotannonala (euroa/kaapelikilometri)

Unionin tuotannonala (euroa/kaapelikilometri)

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen hinta

817

780

792

719

Indeksi

Indeksi

100

100

95

95

97

97

88

88

Edustavuus (%)

42

38

35

34

| (648) | Unionin hinnoissa todettiin merkittävä pudotus, joka vastaa Kiinan viennissä todettua hinnan pudotusta (ks. 613 kappale). |
| --- | --- |

(648)

Unionin hinnoissa todettiin merkittävä pudotus, joka vastaa Kiinan viennissä todettua hinnan pudotusta (ks. 613 kappale).

| (649) | Koska asiakkaat pyytävät usein mittojen mukaan tehtyjä ja omiin tarpeisiinsa sovitettuja valokaapelityyppejä ja myös tietyillä jäsenvaltioilla on tietyt tekniset vaatimukset, saman asiakkaan ja jäsenvaltion hintojen ajallinen vertaaminen antaa vieläkin tarkemman kuvan hintakehityksestä. Unionin tuotannonala toimitti asiasta tarkempia tietoja. Kahdenkymmenen tärkeimmän tällaisen tuoteryhmä–asiakas–jäsenvaltio-yhdistelmän hinta kehittyi seuraavasti (146):

  Taulukko 7 b


  Unionin tuotannonala (euroa/kaapelikilometri, indeksi)









  2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(649)

Koska asiakkaat pyytävät usein mittojen mukaan tehtyjä ja omiin tarpeisiinsa sovitettuja valokaapelityyppejä ja myös tietyillä jäsenvaltioilla on tietyt tekniset vaatimukset, saman asiakkaan ja jäsenvaltion hintojen ajallinen vertaaminen antaa vieläkin tarkemman kuvan hintakehityksestä. Unionin tuotannonala toimitti asiasta tarkempia tietoja. Kahdenkymmenen tärkeimmän tällaisen tuoteryhmä–asiakas–jäsenvaltio-yhdistelmän hinta kehittyi seuraavasti (146):

146

Taulukko 7 b

Taulukko 7 b

Unionin tuotannonala (euroa/kaapelikilometri, indeksi)

Unionin tuotannonala (euroa/kaapelikilometri, indeksi)

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

100

100

73

73

56

56

59

59

| (650) | Unionin tuotannonalan hinnoissa todettiin jälleen selvä pudotus, joka noudattelee Kiinan viennin hinnan pudotusta (ks. 610–614). |
| --- | --- |

(650)

Unionin tuotannonalan hinnoissa todettiin jälleen selvä pudotus, joka noudattelee Kiinan viennin hinnan pudotusta (ks. 610–614).

4.8.3.2   Työvoimakustannukset

| (651) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa/kokopäiväinen työntekijä) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Indeksi | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Lähde: | Otokseen valitut unionin tuottajat |

(651)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa/kokopäiväinen työntekijä)

39 511

35 826

39 157

38 966

Indeksi

Indeksi

100

100

91

91

99

99

99

99

Lähde:

Lähde:

Otokseen valitut unionin tuottajat

| (652) | Keskimääräiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset pysyivät suhteellisen vakaina vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 2018 tapahtunut pieni lasku vastaa kokoaikaisten työntekijöiden määrän kasvua (13 prosenttia) ja kuvastaa tämän lisätyövoiman kustannuksia. |
| --- | --- |

(652)

Keskimääräiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset pysyivät suhteellisen vakaina vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 2018 tapahtunut pieni lasku vastaa kokoaikaisten työntekijöiden määrän kasvua (13 prosenttia) ja kuvastaa tämän lisätyövoiman kustannuksia.

4.8.3.3   Varastot

| (653) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Varastot | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (kaapelikilometriä) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Indeksi | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 12,7 | 13,5 | 12,9 | 13,9 |
| Indeksi | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Lähde: | Otokseen valitut unionin tuottajat |

(653)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Varastot

Varastot

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (kaapelikilometriä)

134 925

161 561

161 878

171 058

Indeksi

Indeksi

100

100

120

120

120

120

127

127

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

12,7

13,5

12,9

13,9

Indeksi

Indeksi

100

100

106

106

102

102

110

110

Lähde:

Lähde:

Otokseen valitut unionin tuottajat

| (654) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kasvoivat tarkastelujaksolla 27 prosenttia. Varastojen kasvu merkitsee tiettyjen toistuvien tuotteiden myynnin hidastumista ja saattaa liittyä siihen, että unionin tuotannonalalla oli yhä suurempia vaikeuksia myydä tuotteitaan kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien erittäin aggressiivisen hintakilpailun vuoksi, mutta kasvu vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä voi liittyä myös kausivaihteluun. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että suurin osa tuotannosta tapahtuu tilausten ja asiakkaan eritelmien perusteella, varastot eivät ole pääasiallinen vahinkoindikaattori. |
| --- | --- |

(654)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kasvoivat tarkastelujaksolla 27 prosenttia. Varastojen kasvu merkitsee tiettyjen toistuvien tuotteiden myynnin hidastumista ja saattaa liittyä siihen, että unionin tuotannonalalla oli yhä suurempia vaikeuksia myydä tuotteitaan kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien erittäin aggressiivisen hintakilpailun vuoksi, mutta kasvu vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä voi liittyä myös kausivaihteluun. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että suurin osa tuotannosta tapahtuu tilausten ja asiakkaan eritelmien perusteella, varastot eivät ole pääasiallinen vahinkoindikaattori.

4.8.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (655) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (%) liikevaihdosta) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Indeksi | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Kassavirta (euroa) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Indeksi | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Investoinnit (euroa) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Indeksi | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Investointien tuotto (%) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Indeksi | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Lähde: | Otokseen valitut unionin tuottajat |

(655)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (%) liikevaihdosta)

8,1

8,4

8,5

7,9

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

104

104

97

97

Kassavirta (euroa)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Indeksi

Indeksi

100

100

146

146

125

125

120

120

Investoinnit (euroa)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Indeksi

Indeksi

100

100

112

112

137

137

99

99

Investointien tuotto (%)

34

36

24

20

Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

70

70

58

58

Lähde:

Lähde:

Otokseen valitut unionin tuottajat

| (656) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(656)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (657) | Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus oli tarkastelujaksolla positiivinen mutta epätavallisen heikko ja laski vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 8,1 prosentista 7,9 prosenttiin. |
| --- | --- |

(657)

Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus oli tarkastelujaksolla positiivinen mutta epätavallisen heikko ja laski vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 8,1 prosentista 7,9 prosenttiin.

| (658) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan ZTT-ryhmä väitti, että takaisinmallinnusanalyysin mukaan unionin tuotannonala sai erittäin suuret voitot ylihinnoittelulla unionin markkinoilla, mikä herättää suuria epäilyksiä unionin tuotannonalan vahingollisesta tilanteesta, ja että hinnan alittavuus johtui unionin tuotannonalan kohtuuttomasta hinnoittelusta eikä Kiinasta halvoin hinnoin tulevasta tuonnista. |
| --- | --- |

(658)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan ZTT-ryhmä väitti, että takaisinmallinnusanalyysin mukaan unionin tuotannonala sai erittäin suuret voitot ylihinnoittelulla unionin markkinoilla, mikä herättää suuria epäilyksiä unionin tuotannonalan vahingollisesta tilanteesta, ja että hinnan alittavuus johtui unionin tuotannonalan kohtuuttomasta hinnoittelusta eikä Kiinasta halvoin hinnoin tulevasta tuonnista.

| (659) | Komissio on eri mieltä tästä väitteestä. ZTT-ryhmän esittämä takaisinmallinnusanalyysi oli osittainen eikä perustunut kustannusten ja hintojen täysimittaiseen arviointiin. Komissio tarkisti voittomarginaalit kattavien tietojen perusteella, ja analyysi osoitti niiden pitävän paikkansa (ks. 655–657 kappale). Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(659)

Komissio on eri mieltä tästä väitteestä. ZTT-ryhmän esittämä takaisinmallinnusanalyysi oli osittainen eikä perustunut kustannusten ja hintojen täysimittaiseen arviointiin. Komissio tarkisti voittomarginaalit kattavien tietojen perusteella, ja analyysi osoitti niiden pitävän paikkansa (ks. 655–657 kappale). Sen vuoksi väite hylättiin.

| (660) | Valituksen tekijät väittivät, että tuotannonalan investointi- ja tutkimustarpeet edellyttävät 15 prosentin voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi ilmi, että jo suunniteltuihin investointeihin, jotka olisi tehty tavanomaisissa olosuhteissa markkinakehityksen tasalla pysymiseksi, olisi tarvittu keskimäärin 13,4 prosentin voitto tarkastelujakson perusteella. Investointeja tehtiin seuraaviin: uusimis- ja kunnossapitokustannukset olemassa olevan kapasiteetin tehokkuuden varmistamiseksi ja kapasiteetin mukauttaminen muuttuvaan tuotevalikoimaan, kapasiteetin lisääminen sekä tutkimus- ja kehittämismenot (tuote- ja prosessi-innovointi). |
| --- | --- |

(660)

Valituksen tekijät väittivät, että tuotannonalan investointi- ja tutkimustarpeet edellyttävät 15 prosentin voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi ilmi, että jo suunniteltuihin investointeihin, jotka olisi tehty tavanomaisissa olosuhteissa markkinakehityksen tasalla pysymiseksi, olisi tarvittu keskimäärin 13,4 prosentin voitto tarkastelujakson perusteella. Investointeja tehtiin seuraaviin: uusimis- ja kunnossapitokustannukset olemassa olevan kapasiteetin tehokkuuden varmistamiseksi ja kapasiteetin mukauttaminen muuttuvaan tuotevalikoimaan, kapasiteetin lisääminen sekä tutkimus- ja kehittämismenot (tuote- ja prosessi-innovointi).

| (661) | Komissio totesi, että edellä mainittu suuruusluokka seurailee aiempia voittoja, jotka saatiin ilman Kiinasta tulevaa tuettua tuontia. Nämä voitot ovat 12 prosentin tienoilla, kuten taulukossa 11 a esitetystä analyysistä käy ilmi. |
| --- | --- |

(661)

Komissio totesi, että edellä mainittu suuruusluokka seurailee aiempia voittoja, jotka saatiin ilman Kiinasta tulevaa tuettua tuontia. Nämä voitot ovat 12 prosentin tienoilla, kuten taulukossa 11 a esitetystä analyysistä käy ilmi.

| (662) | Tämä korostaa sitä, että tarkastelujakson aikainen noin 8 prosentin voittotaso ei riitä ylläpitämään toimintaa kasvavilla huipputeknologian markkinoilla ja ilmentää näin ollen unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa.

  Taulukko 10 a


  Unionin tuotannonalan kannattavuus ennen vuotta 2017 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Voittomarginaali (%) | 10,4 | 12,6 | 12,4 |

(662)

Tämä korostaa sitä, että tarkastelujakson aikainen noin 8 prosentin voittotaso ei riitä ylläpitämään toimintaa kasvavilla huipputeknologian markkinoilla ja ilmentää näin ollen unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa.

Taulukko 10 a

Taulukko 10 a

Unionin tuotannonalan kannattavuus ennen vuotta 2017

Unionin tuotannonalan kannattavuus ennen vuotta 2017

2014

2015

2016

Voittomarginaali (%)

10,4

12,6

12,4

| (663) | Tätä ei kuitenkaan todettu tässä tapauksessa. Kannattavuus putosi vuosiin 2014–2016 verrattuna. Alempi voittotaso koko tarkastelujakson ajalta kuvastaa merkittävää hintojen aiheuttamaa vahinkoa koko tarkastelujakson ajan. Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttaman alentamispaineen vuoksi (sekä määrien että alhaisten hintojen osalta) unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan eikä minimoimaan kustannuksiaan eikä tämän vuoksi saavuttamaan normaaleja voittotasoja, jotka se saavutti ennen tuonnin lisääntymistä – saati sitten kasvattamaan niitä. |
| --- | --- |

(663)

Tätä ei kuitenkaan todettu tässä tapauksessa. Kannattavuus putosi vuosiin 2014–2016 verrattuna. Alempi voittotaso koko tarkastelujakson ajalta kuvastaa merkittävää hintojen aiheuttamaa vahinkoa koko tarkastelujakson ajan. Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttaman alentamispaineen vuoksi (sekä määrien että alhaisten hintojen osalta) unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan eikä minimoimaan kustannuksiaan eikä tämän vuoksi saavuttamaan normaaleja voittotasoja, jotka se saavutti ennen tuonnin lisääntymistä – saati sitten kasvattamaan niitä.

| (664) | Kassavirta kasvoi vuonna 2018 ja pieneni sen jälkeen tarkastelujakson jälkipuoliskoa kohti. |
| --- | --- |

(664)

Kassavirta kasvoi vuonna 2018 ja pieneni sen jälkeen tarkastelujakson jälkipuoliskoa kohti.

| (665) | Tuotujen tavaroiden aiheuttaman paineen vuoksi unionin tuotannonalan oli lykättävä investointejaan, joista jotkin oli jo suunniteltu ja hyväksytty. Näillä investoinneilla oli tarkoitus laajentaa unionin tuotantokapasiteettia, mutta ne pysäytettiin (toteutuksen jo käynnistyttyä) tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin aggressiivisen hinnoittelun aiheuttamien muuttuneiden markkinaolosuhteiden vuoksi. Tämä johti siihen, että investoinnit vähenivät jyrkästi tarkastelujakson loppua kohti, vastoin aiempien vuosien suuntausta ja yleistä markkinoiden kasvua. |
| --- | --- |

(665)

Tuotujen tavaroiden aiheuttaman paineen vuoksi unionin tuotannonalan oli lykättävä investointejaan, joista jotkin oli jo suunniteltu ja hyväksytty. Näillä investoinneilla oli tarkoitus laajentaa unionin tuotantokapasiteettia, mutta ne pysäytettiin (toteutuksen jo käynnistyttyä) tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin aggressiivisen hinnoittelun aiheuttamien muuttuneiden markkinaolosuhteiden vuoksi. Tämä johti siihen, että investoinnit vähenivät jyrkästi tarkastelujakson loppua kohti, vastoin aiempien vuosien suuntausta ja yleistä markkinoiden kasvua.

| (666) | Tehtyjen investointien tuotto kehittyi tarkastelujaksolla negatiivisesti ja laski peräti 42 prosenttia. Tämä negatiivinen kehitys osoittaa, että vaikka investointeja tehtiin edelleen tehokkuuden ja kilpailukyvyn säilyttämiseksi ja parantamiseksi, investointien tuotto on laskenut merkittävästi tarkastelujaksolla, koska unionin tuotannonala ei ole pystynyt parantamaan kannattavuusastettaan. |
| --- | --- |

(666)

Tehtyjen investointien tuotto kehittyi tarkastelujaksolla negatiivisesti ja laski peräti 42 prosenttia. Tämä negatiivinen kehitys osoittaa, että vaikka investointeja tehtiin edelleen tehokkuuden ja kilpailukyvyn säilyttämiseksi ja parantamiseksi, investointien tuotto on laskenut merkittävästi tarkastelujaksolla, koska unionin tuotannonala ei ole pystynyt parantamaan kannattavuusastettaan.

| (667) | Koska investointien tuotto laskee niin nopeasti, otokseen valittujen tuotantoyksiköiden kyky hankkia pääomaa tulevaisuudessa on selvästi uhattuna, ellei tilanne parane. |
| --- | --- |

(667)

Koska investointien tuotto laskee niin nopeasti, otokseen valittujen tuotantoyksiköiden kyky hankkia pääomaa tulevaisuudessa on selvästi uhattuna, ellei tilanne parane.

4.9   Tarjouskilpailuihin perustuvaa myyntiä koskeva analyysi

Tarjouskilpailuihin perustuvaa myyntiä koskeva analyysi

| (668) | Valtaosa valokaapeleista myydään tarjouskilpailun perusteella. Saadakseen tarvittavat tiedot tästä tärkeästä markkinanäkökohdasta ja voidakseen täydentää vahinkoanalyysiään komissio pyysi yksityiskohtaisia tietoja tarjouskilpailuista otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, otokseen valituilta unionin tuottajilta, tuojilta ja käyttäjiltä. Se esitti kysymyksiä sekä jo päättyneiden että käynnissä olevien tarjouskilpailujen luonteesta, prosessista, aikataulusta ja muista merkityksellisistä tiedoista. Tarjouskilpailujen järjestäjät toimivat heikosti yhteistyössä komission kanssa. Yksikään julkinen hankintayksikkö ei osallistunut tutkimukseen ja suurista teleoperaattoreista vain Deutsche Telekom toimitti yksityiskohtaisia tietoja tarjouskilpailuista. |
| --- | --- |

(668)

Valtaosa valokaapeleista myydään tarjouskilpailun perusteella. Saadakseen tarvittavat tiedot tästä tärkeästä markkinanäkökohdasta ja voidakseen täydentää vahinkoanalyysiään komissio pyysi yksityiskohtaisia tietoja tarjouskilpailuista otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, otokseen valituilta unionin tuottajilta, tuojilta ja käyttäjiltä. Se esitti kysymyksiä sekä jo päättyneiden että käynnissä olevien tarjouskilpailujen luonteesta, prosessista, aikataulusta ja muista merkityksellisistä tiedoista. Tarjouskilpailujen järjestäjät toimivat heikosti yhteistyössä komission kanssa. Yksikään julkinen hankintayksikkö ei osallistunut tutkimukseen ja suurista teleoperaattoreista vain Deutsche Telekom toimitti yksityiskohtaisia tietoja tarjouskilpailuista.

| (669) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen jälkeen komissio pyysi otokseen valituilta unionin tuottajilta tarkempia lisätietoja kaikista tarjouskilpailuista, joihin ne olivat osallistuneet tarkastelujaksolla, esimerkiksi tietoja tarjouksista, hinnoista ja kilpailijoista mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

(669)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen jälkeen komissio pyysi otokseen valituilta unionin tuottajilta tarkempia lisätietoja kaikista tarjouskilpailuista, joihin ne olivat osallistuneet tarkastelujaksolla, esimerkiksi tietoja tarjouksista, hinnoista ja kilpailijoista mahdollisuuksien mukaan.

| (670) | Toimitettujen tietojen perusteella tilanne on hyvin epäyhtenäinen ja hajanainen, ja eri jäsenvaltioissa järjestetään joka vuosi erittäin monia tarjouskilpailuja, joissa on mukana hyvin erilaisia järjestäjiä ja tarjoajia ja joiden kesto ja ehdot ovat erilaiset. Tarjouskilpailujen järjestäjien puolelta tarkasteltuna tarjouskilpailut voivat olla joko julkisia, jolloin järjestäjinä toimivat kunnat tai muut julkiset tahot, tai yksityisiä, jolloin järjestäjinä toimivat suuret televiestintä- tai verkko-operaattorit. Olemassa on myös monia muita pienempiä tarjouskilpailuja, hintatarjouksia ja sähköisiä huutokauppoja, ja pienempiä määriä voidaan hankkia myös suorien asiakasyhteyksien kautta. Kaikki tarjouskilpailumenettelyt riippuvat suuresti tarjouskilpailun järjestäjästä, joka voi käyttää erilaisia menettelyjä kyseessä olevan tarjouskilpailun ja markkinakehityksen mukaan. Tarjouskilpailuissa on myös paljon erilaisia toimijoita, jotka tekevät tarjouksia. Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat osallistuvat suoraan (myös tytäryhtiöidensä kautta) ja välillisesti solmimalla kumppanuuksia paikallisten yritysten kanssa eri jäsenvaltioissa. Myös tuojat, kauppiaat ja jakelijat kilpailevat unionin tuottajien kanssa. Tarjouskilpailuihin osallistuu joskus myös asentajia, ja voittaneiden tavarantoimittajien myynti televiestintäoperaattoreille tapahtuu näiden asentajien kautta. |
| --- | --- |

(670)

Toimitettujen tietojen perusteella tilanne on hyvin epäyhtenäinen ja hajanainen, ja eri jäsenvaltioissa järjestetään joka vuosi erittäin monia tarjouskilpailuja, joissa on mukana hyvin erilaisia järjestäjiä ja tarjoajia ja joiden kesto ja ehdot ovat erilaiset. Tarjouskilpailujen järjestäjien puolelta tarkasteltuna tarjouskilpailut voivat olla joko julkisia, jolloin järjestäjinä toimivat kunnat tai muut julkiset tahot, tai yksityisiä, jolloin järjestäjinä toimivat suuret televiestintä- tai verkko-operaattorit. Olemassa on myös monia muita pienempiä tarjouskilpailuja, hintatarjouksia ja sähköisiä huutokauppoja, ja pienempiä määriä voidaan hankkia myös suorien asiakasyhteyksien kautta. Kaikki tarjouskilpailumenettelyt riippuvat suuresti tarjouskilpailun järjestäjästä, joka voi käyttää erilaisia menettelyjä kyseessä olevan tarjouskilpailun ja markkinakehityksen mukaan. Tarjouskilpailuissa on myös paljon erilaisia toimijoita, jotka tekevät tarjouksia. Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat osallistuvat suoraan (myös tytäryhtiöidensä kautta) ja välillisesti solmimalla kumppanuuksia paikallisten yritysten kanssa eri jäsenvaltioissa. Myös tuojat, kauppiaat ja jakelijat kilpailevat unionin tuottajien kanssa. Tarjouskilpailuihin osallistuu joskus myös asentajia, ja voittaneiden tavarantoimittajien myynti televiestintäoperaattoreille tapahtuu näiden asentajien kautta.

| (671) | Tutkimuksen mukaan myös unioni järjestää paljon tarjouskilpailuja. Otokseen valitut kolme unionin tuottajaa ilmoittivat yhteensä yli 500 tarjouskilpailusta, joihin ne olivat osallistuneet suoraan tutkimusajanjakson aikana. Yksi yhteistyössä toiminut etuyhteydetön tuoja osallistuu vuodessa 150–200 tarjouskilpailuun ja keskittyy pelkästään Saksan markkinoille. |
| --- | --- |

(671)

Tutkimuksen mukaan myös unioni järjestää paljon tarjouskilpailuja. Otokseen valitut kolme unionin tuottajaa ilmoittivat yhteensä yli 500 tarjouskilpailusta, joihin ne olivat osallistuneet suoraan tutkimusajanjakson aikana. Yksi yhteistyössä toiminut etuyhteydetön tuoja osallistuu vuodessa 150–200 tarjouskilpailuun ja keskittyy pelkästään Saksan markkinoille.

| (672) | Tarjouskilpailujen kesto vaihtelee suuresti välittömästä toimituksesta kolmeen vuoteen. Pidemmissä tarjouskilpailumenettelyissä hinnoista sovitaan mutta määrät eivät ole kiinteitä, joten tarjouskilpailun järjestäjät voivat järjestää uusia tarjouskilpailuja, joilla korvataan olemassa olevat hintojen pudotessa. Vaikka tarjoukset muodostavat eräänlaisen yleisen katon hintaehdoille, hinnat voivat näin ollen muuttua ja muuttuvatkin dynaamisesti tarjouskilpailun keston ajan. Hinnat siis yleensä mukautuvat markkinaolosuhteisiin ja heijastavat niitä. |
| --- | --- |

(672)

Tarjouskilpailujen kesto vaihtelee suuresti välittömästä toimituksesta kolmeen vuoteen. Pidemmissä tarjouskilpailumenettelyissä hinnoista sovitaan mutta määrät eivät ole kiinteitä, joten tarjouskilpailun järjestäjät voivat järjestää uusia tarjouskilpailuja, joilla korvataan olemassa olevat hintojen pudotessa. Vaikka tarjoukset muodostavat eräänlaisen yleisen katon hintaehdoille, hinnat voivat näin ollen muuttua ja muuttuvatkin dynaamisesti tarjouskilpailun keston ajan. Hinnat siis yleensä mukautuvat markkinaolosuhteisiin ja heijastavat niitä.

| (673) | Komissio on analysoinut tarjouskilpailuja koskevia tarkempia tietoja, jotka unionin tuottajat ilmoittivat vastauksena sen pyyntöön. Ilmoitetuista tarjouskilpailuista, joissa unionin tuottajat tekivät tarjouksen tarkastelujaksolla, komissio analysoi ne, joissa oli konkreettista näyttöä kiinalaisten tuottajien osallistumisesta. Tarkastelujaksolla tällaisia tarjouskilpailuja oli 55. Analysoitujen tarjouskilpailujen osuus otokseen valittujen unionin tuottajien myynnistä oli 45 prosenttia ja EU:n kokonaiskulutuksesta tutkimusajanjaksolla 14 prosenttia. Näistä tarjouskilpailuista on analysoitu tarkemmin kussakin aiheutunutta hintaan ja määrään liittyvää vahinkoa, ja analyysi osoittaa merkittävää myynnin menetystä (25–100 prosenttia) ja/tai hinnan laskua (5–55 prosenttia) ja/tai hinnan alittavuutta (8–39 prosenttia). Tarjouskilpailuja koskeva analyysi vahvisti hinnankorotusten estymisen ja hinnan alittavuuden, joka oli jo todettu koko kaudella. |
| --- | --- |

(673)

Komissio on analysoinut tarjouskilpailuja koskevia tarkempia tietoja, jotka unionin tuottajat ilmoittivat vastauksena sen pyyntöön. Ilmoitetuista tarjouskilpailuista, joissa unionin tuottajat tekivät tarjouksen tarkastelujaksolla, komissio analysoi ne, joissa oli konkreettista näyttöä kiinalaisten tuottajien osallistumisesta. Tarkastelujaksolla tällaisia tarjouskilpailuja oli 55. Analysoitujen tarjouskilpailujen osuus otokseen valittujen unionin tuottajien myynnistä oli 45 prosenttia ja EU:n kokonaiskulutuksesta tutkimusajanjaksolla 14 prosenttia. Näistä tarjouskilpailuista on analysoitu tarkemmin kussakin aiheutunutta hintaan ja määrään liittyvää vahinkoa, ja analyysi osoittaa merkittävää myynnin menetystä (25–100 prosenttia) ja/tai hinnan laskua (5–55 prosenttia) ja/tai hinnan alittavuutta (8–39 prosenttia). Tarjouskilpailuja koskeva analyysi vahvisti hinnankorotusten estymisen ja hinnan alittavuuden, joka oli jo todettu koko kaudella.

| (674) | Connect Com esitti huomautuksia tarjouskilpailumenettelyistä ja toi esiin, että valituksen tekijän edustamat unionin tuottajat eivät menettäneet yleisesti monia tarjouskilpailuja vaan vain yhden tai muutaman suuren yksityisen tarjouskilpailun. Se korosti, että valituksen tekijä viittasi yhteen kutsuun yksityiseen tarjouskilpailuun ja yhden kiinalaisen tuottajan hinnoittelukäyttäytymiseen näyttönä hintojen alittavuudesta. Connect Com toimitti eräällä Saksan alueella myönnettyjä sopimuksia koskevan ilmoituksen, jossa voittaneen tarjouksen tekijän hinnat oli nimenomaisesti ilmoitettu. Se totesi, että valituksen tekijä oli jättänyt julkisten tarjouskilpailujen koko markkinasegmentin pois esityksestään. Connect Comin mukaan valituksen tekijän edustamat unionin tuottajat eivät menestyneet näissä tarjouskilpailuissa, koska ne eivät täyttäneet vaadittuja kriteerejä (esim. varastotilat ja varastot, laaja tuotevalikoima, logistiikka). Connect Com korosti erityisesti Prysmianin ja Corningin pientä varastointikapasiteettia. Connect Com väitti, että julkisten tarjouskilpailujen markkinasegmentin poisjättäminen on väärin, koska hinnat julkisissa ja yksityisissä tarjouskilpailuissa vastaavat toisiaan suureksi saksi tai ovat toisistaan riippuvaisia. Connect Comin mukaan ei olisi oikein ottaa käyttöön tulleja koko markkinoilla, jotka on jaettu julkisiin ja yksityisiin tarjouskilpailuihin. Se viittasi komission päätöksen 98/230/EY (147) johdanto-osan 42 kappaleeseen. Kyseisen päätöksen perusteella Connect Com väitti, että unionin tuotannonalalle ei aiheudu vahinkoa, vaikka myynti vähenee yhdellä markkinasegmentillä (tässä tapauksessa yksityiset tarjouskilpailut), jos sillä on myyntimahdollisuuksia toisella markkinasegmentillä (tässä tapauksessa julkiset tarjouskilpailut), joka kompensoi myyntimäärän vähenemistä. |
| --- | --- |

(674)

Connect Com esitti huomautuksia tarjouskilpailumenettelyistä ja toi esiin, että valituksen tekijän edustamat unionin tuottajat eivät menettäneet yleisesti monia tarjouskilpailuja vaan vain yhden tai muutaman suuren yksityisen tarjouskilpailun. Se korosti, että valituksen tekijä viittasi yhteen kutsuun yksityiseen tarjouskilpailuun ja yhden kiinalaisen tuottajan hinnoittelukäyttäytymiseen näyttönä hintojen alittavuudesta. Connect Com toimitti eräällä Saksan alueella myönnettyjä sopimuksia koskevan ilmoituksen, jossa voittaneen tarjouksen tekijän hinnat oli nimenomaisesti ilmoitettu. Se totesi, että valituksen tekijä oli jättänyt julkisten tarjouskilpailujen koko markkinasegmentin pois esityksestään. Connect Comin mukaan valituksen tekijän edustamat unionin tuottajat eivät menestyneet näissä tarjouskilpailuissa, koska ne eivät täyttäneet vaadittuja kriteerejä (esim. varastotilat ja varastot, laaja tuotevalikoima, logistiikka). Connect Com korosti erityisesti Prysmianin ja Corningin pientä varastointikapasiteettia. Connect Com väitti, että julkisten tarjouskilpailujen markkinasegmentin poisjättäminen on väärin, koska hinnat julkisissa ja yksityisissä tarjouskilpailuissa vastaavat toisiaan suureksi saksi tai ovat toisistaan riippuvaisia. Connect Comin mukaan ei olisi oikein ottaa käyttöön tulleja koko markkinoilla, jotka on jaettu julkisiin ja yksityisiin tarjouskilpailuihin. Se viittasi komission päätöksen 98/230/EY (147) johdanto-osan 42 kappaleeseen. Kyseisen päätöksen perusteella Connect Com väitti, että unionin tuotannonalalle ei aiheudu vahinkoa, vaikka myynti vähenee yhdellä markkinasegmentillä (tässä tapauksessa yksityiset tarjouskilpailut), jos sillä on myyntimahdollisuuksia toisella markkinasegmentillä (tässä tapauksessa julkiset tarjouskilpailut), joka kompensoi myyntimäärän vähenemistä.

147

| (675) | Johdanto-osan 673 kappaleessa esitetyt väitteet ja analyysi ovat ristiriidassa näiden väitteiden kanssa. Siitä huolimatta, että unionin tuotannonala ponnisteli merkittävästi pitääkseen yllä hintojen kilpailukykyä, kiinalaiset viejät valtasivat suuren markkinaosuuden, eikä unionin tuotannonala kyennyt vastaamaan niiden tarjouksiin hintojen osalta. Mitä tulee volframioksidin ja volframihapon tuontia koskevaan vuoden 1998 komission päätökseen, komissio totesi kyseisessä tapauksessa, että unionin tuotannonalan markkinaosuuden supistumista avoimilla markkinoilla olisi tarkasteltava ottaen huomioon se, että unionin tuotannonala käytti yhä suuremman osan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta jatkojalostustuotteiden tuottamiseen. Näihin unionin tuotannonalan kahteen markkinasegmenttiin (avoimet markkinat ja kytköskäyttö) liittyvä tilanne eroaa tämän tutkimuksen kilpailutilanteesta, jossa kytkösmarkkinoiden koko pieneni koko tarkastelujakson ajan ja edusti erittäin pientä osaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta. Tämän vuoksi nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(675)

Johdanto-osan 673 kappaleessa esitetyt väitteet ja analyysi ovat ristiriidassa näiden väitteiden kanssa. Siitä huolimatta, että unionin tuotannonala ponnisteli merkittävästi pitääkseen yllä hintojen kilpailukykyä, kiinalaiset viejät valtasivat suuren markkinaosuuden, eikä unionin tuotannonala kyennyt vastaamaan niiden tarjouksiin hintojen osalta. Mitä tulee volframioksidin ja volframihapon tuontia koskevaan vuoden 1998 komission päätökseen, komissio totesi kyseisessä tapauksessa, että unionin tuotannonalan markkinaosuuden supistumista avoimilla markkinoilla olisi tarkasteltava ottaen huomioon se, että unionin tuotannonala käytti yhä suuremman osan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta jatkojalostustuotteiden tuottamiseen. Näihin unionin tuotannonalan kahteen markkinasegmenttiin (avoimet markkinat ja kytköskäyttö) liittyvä tilanne eroaa tämän tutkimuksen kilpailutilanteesta, jossa kytkösmarkkinoiden koko pieneni koko tarkastelujakson ajan ja edusti erittäin pientä osaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta. Tämän vuoksi nämä väitteet hylättiin.

| (676) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Connect Com väitti, että komissio ei ilmoittanut, montako tarjouskilpailua kiinalaiset tuottajat voittivat ja mistä syystä, ja toisti väitteensä, jonka mukaan hinta ei koskaan ole ainoa ratkaiseva tekijä vaan pikemminkin laatu ja logistiikka. Connect Com pyysi myös 673 kappaleessa esitetyn analyysin tulosten paljastamista. |
| --- | --- |

(676)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Connect Com väitti, että komissio ei ilmoittanut, montako tarjouskilpailua kiinalaiset tuottajat voittivat ja mistä syystä, ja toisti väitteensä, jonka mukaan hinta ei koskaan ole ainoa ratkaiseva tekijä vaan pikemminkin laatu ja logistiikka. Connect Com pyysi myös 673 kappaleessa esitetyn analyysin tulosten paljastamista.

| (677) | Komissio keräsi yksityiskohtaisia tietoja tarkastelujaksolla järjestetyistä tarjouskilpailuista. Komissio tarkisti ja analysoi nämä tiedot, jotka ovat erittäin luottamuksellisia, minkä vuoksi niitä ei voida ilmoittaa asianomaisille osapuolille. |
| --- | --- |

(677)

Komissio keräsi yksityiskohtaisia tietoja tarkastelujaksolla järjestetyistä tarjouskilpailuista. Komissio tarkisti ja analysoi nämä tiedot, jotka ovat erittäin luottamuksellisia, minkä vuoksi niitä ei voida ilmoittaa asianomaisille osapuolille.

| (678) | Tarjouskilpailuja koskeva analyysi viittaa siihen, että kiinalaiset tuotteet korvaavat unionin tuotannonalan tuotteet kiihtyvällä vauhdilla, ja tutkimusajanjakson lopussa järjestetyt tarjouskilpailut vahvistavat tämän. Analyysissä tulivat esiin hintojen lasku ja unionin tuotannonala edelleen menettämät merkittävät myyntimäärät, ja nämä vahvistavat vahinkoa koskevan kokonaiskuvan. |
| --- | --- |

(678)

Tarjouskilpailuja koskeva analyysi viittaa siihen, että kiinalaiset tuotteet korvaavat unionin tuotannonalan tuotteet kiihtyvällä vauhdilla, ja tutkimusajanjakson lopussa järjestetyt tarjouskilpailut vahvistavat tämän. Analyysissä tulivat esiin hintojen lasku ja unionin tuotannonala edelleen menettämät merkittävät myyntimäärät, ja nämä vahvistavat vahinkoa koskevan kokonaiskuvan.

4.10   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (679) | Monet indikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä unionin markkinoilla ja työllisyys, ovat olleet positiivisia. Näiden indikaattoreiden kehitys ei kuitenkaan vastaa kulutuksen kasvua, ja itse asiassa niiden olisi pitänyt kasvaa voimakkaammin, jos unionin tuotannonala olisi hyötynyt täysimääräisesti kasvavista markkinoista. Myyntimäärän kasvusta huolimatta unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan 10,8 prosenttiyksikköä (64,3 prosentista 53,5 prosenttiin) kasvavilla markkinoilla. Tämä liittyy Kiinasta tulevan tuonnin luomaan hintapaineeseen ja merkittävään hintojen alittavuuteen ja hinnankorotusten estymiseen koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(679)

Monet indikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä unionin markkinoilla ja työllisyys, ovat olleet positiivisia. Näiden indikaattoreiden kehitys ei kuitenkaan vastaa kulutuksen kasvua, ja itse asiassa niiden olisi pitänyt kasvaa voimakkaammin, jos unionin tuotannonala olisi hyötynyt täysimääräisesti kasvavista markkinoista. Myyntimäärän kasvusta huolimatta unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan 10,8 prosenttiyksikköä (64,3 prosentista 53,5 prosenttiin) kasvavilla markkinoilla. Tämä liittyy Kiinasta tulevan tuonnin luomaan hintapaineeseen ja merkittävään hintojen alittavuuteen ja hinnankorotusten estymiseen koko tarkastelujakson ajan.

| (680) | Edellä esitetty tilanne johti taloudelliseen vahinkoon voittojen ollessa alhaiset ja investointien ja niiden tuoton pienentyessä. |
| --- | --- |

(680)

Edellä esitetty tilanne johti taloudelliseen vahinkoon voittojen ollessa alhaiset ja investointien ja niiden tuoton pienentyessä.

| (681) | Tämän lisäksi tarjouskilpailuihin liittyvää myyntiä koskeva analyysi osoittaa, että markkinaosuuden ja hintojen aleneminen on kiihtymässä ja jatkuu edelleen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien erittäin aggressiivisen käyttäytymisen vuoksi (ks. 673 kappale). |
| --- | --- |

(681)

Tämän lisäksi tarjouskilpailuihin liittyvää myyntiä koskeva analyysi osoittaa, että markkinaosuuden ja hintojen aleneminen on kiihtymässä ja jatkuu edelleen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien erittäin aggressiivisen käyttäytymisen vuoksi (ks. 673 kappale).

| (682) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että useat keskeiset indikaattorit eivät osoittaneet, että unionin tuotannonalalle olisi aiheutunut vahinkoa, koska sen tuottavuus pysyi vakaana ja jopa kasvoi tutkimusajanjaksolla, sen tuotantomäärä ja työllisyys pysyivät vakaina, sen kapasiteetti kasvoi, sen myyntimäärät pysyivät vakaina ja laskivat vain hieman ja kannattavuus ja investoinnit pysyivät korkeilla tasoilla. CCCME väitti myös, että paneeli totesi asiassa Thailand – H-Beams (148), että useiden tekijöiden positiiviset muutokset edellyttävät vakuuttavaa selitystä siitä miksi ja miten kotimaiselle tuotannonalalle aiheutui (edelleen) vahinkoa sopimuksessa tarkoitetulla tavalla, kun otetaan huomioon nämä ilmeiset positiiviset suuntaukset. CCCME väitti, että komissio ei ollut toimittanut tällaista vakuuttavaa selitystä. CCCME väitti myös, että viinihappoa koskevassa tutkimuksessa (149) komissio päätteli, että kyseiselle tuotannonalalle ei aiheutunut vahinkoa, koska kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja työllisyys kasvoivat tarkastelujakson aikana tuotannonalan tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden laskusuuntauksista huolimatta. |
| --- | --- |

(682)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että useat keskeiset indikaattorit eivät osoittaneet, että unionin tuotannonalalle olisi aiheutunut vahinkoa, koska sen tuottavuus pysyi vakaana ja jopa kasvoi tutkimusajanjaksolla, sen tuotantomäärä ja työllisyys pysyivät vakaina, sen kapasiteetti kasvoi, sen myyntimäärät pysyivät vakaina ja laskivat vain hieman ja kannattavuus ja investoinnit pysyivät korkeilla tasoilla. CCCME väitti myös, että paneeli totesi asiassa Thailand – H-Beams (148), että useiden tekijöiden positiiviset muutokset edellyttävät vakuuttavaa selitystä siitä miksi ja miten kotimaiselle tuotannonalalle aiheutui (edelleen) vahinkoa sopimuksessa tarkoitetulla tavalla, kun otetaan huomioon nämä ilmeiset positiiviset suuntaukset. CCCME väitti, että komissio ei ollut toimittanut tällaista vakuuttavaa selitystä. CCCME väitti myös, että viinihappoa koskevassa tutkimuksessa (149) komissio päätteli, että kyseiselle tuotannonalalle ei aiheutunut vahinkoa, koska kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja työllisyys kasvoivat tarkastelujakson aikana tuotannonalan tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden laskusuuntauksista huolimatta.

148

149

| (683) | Kuten 679 kappaleessa todetaan, näitä indikaattoreita on arvioitava ottaen huomioon kulutuksen lisääntyminen kasvavilla markkinoilla, ja tämä analyysi osoittaa, että unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan riittävästi hyötyä laajenevista markkinoista, mikä korostaa tosiasiallisia negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan kasvuun. Lisäksi yksityiskohtainen tarjouskilpailuanalyysi osoitti hyvin selvän hinnan alittavuuden ja unionin tuotannonalan myynnin vähenemisen. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(683)

Kuten 679 kappaleessa todetaan, näitä indikaattoreita on arvioitava ottaen huomioon kulutuksen lisääntyminen kasvavilla markkinoilla, ja tämä analyysi osoittaa, että unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan riittävästi hyötyä laajenevista markkinoista, mikä korostaa tosiasiallisia negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan kasvuun. Lisäksi yksityiskohtainen tarjouskilpailuanalyysi osoitti hyvin selvän hinnan alittavuuden ja unionin tuotannonalan myynnin vähenemisen. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (684) | Komissio muistuttaa, että vahinkotekijöiden arviointi vaihtelee kussakin tapauksessa tuotannonalan ja tilanteen mukaan. Kumpikaan CCCME:n mainitsemista tapauksista ei ollut tosiseikoiltaan verrattavissa tähän tapaukseen. Esimerkiksi viinihappoa koskevassa tapauksessa unionin tuotannonalan kannattavuuden suuntaus oli vakaasti positiivinen tarkastelujaksolla ja se jopa ylitti tavoitevoiton tutkimusajanjaksolla, mikä ei ole asian laita tässä tapauksessa. Samoin paneelin asiassa Thailand – H-Beams tekemän tutkimuksen tosiseikat olivat perustavanlaatuisesti erilaiset. Paneeli kritisoi sitä, että Thaimaan tutkiva viranomainen ei ollut selittänyt, miten positiiviset suuntaukset (erityisesti kannattavuus) tukisivat niiden kantaa, jonka mukaan vahinkoa on aiheutunut. Myöskään asian Thailand – H-Beams tosiseikat eivät vastaa nyt käsillä olevan asian tosiseikkoja. Sen lisäksi, että tässä tapauksessa useat vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta, komissio on selittänyt perusteellisesti vahinkotekijöitä koskevaa analyysiään ja päätelmiään. Sen vuoksi komissio totesi, että CCCME:n mainitsemien tapausten päätelmiä ei voida soveltaa tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(684)

Komissio muistuttaa, että vahinkotekijöiden arviointi vaihtelee kussakin tapauksessa tuotannonalan ja tilanteen mukaan. Kumpikaan CCCME:n mainitsemista tapauksista ei ollut tosiseikoiltaan verrattavissa tähän tapaukseen. Esimerkiksi viinihappoa koskevassa tapauksessa unionin tuotannonalan kannattavuuden suuntaus oli vakaasti positiivinen tarkastelujaksolla ja se jopa ylitti tavoitevoiton tutkimusajanjaksolla, mikä ei ole asian laita tässä tapauksessa. Samoin paneelin asiassa Thailand – H-Beams tekemän tutkimuksen tosiseikat olivat perustavanlaatuisesti erilaiset. Paneeli kritisoi sitä, että Thaimaan tutkiva viranomainen ei ollut selittänyt, miten positiiviset suuntaukset (erityisesti kannattavuus) tukisivat niiden kantaa, jonka mukaan vahinkoa on aiheutunut. Myöskään asian Thailand – H-Beams tosiseikat eivät vastaa nyt käsillä olevan asian tosiseikkoja. Sen lisäksi, että tässä tapauksessa useat vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta, komissio on selittänyt perusteellisesti vahinkotekijöitä koskevaa analyysiään ja päätelmiään. Sen vuoksi komissio totesi, että CCCME:n mainitsemien tapausten päätelmiä ei voida soveltaa tässä tutkimuksessa.

| (685) | CCCME väitti myös, että pelkästään markkinaosuutta koskevat kriteerit eivät voi muodostaa perustaa merkittävää vahinkoa koskeville päätelmille paneelin asiassa EC and certain member States – Large Civil Aircraft (150) tekemän päätöksen mukaisesti, ja kysynnän kasvaessa kaikkien markkinatoimijoiden myynti lisääntyi, mikä osoitti, että markkinat olivat avoimet ja niillä esiintyi kilpailua. CCCME väitti vielä, että unionin tuotannonalan tilanteen tuleva heikkeneminen ja viejien ylikapasiteetti eivät voi olla merkittävän vahingon perusteena, koska tutkimuksessa ei arvioitu vahingon uhkaa eikä se täyttänyt tällaisessa tapauksessa vaadittavaa näyttökynnystä asiassa T-528/09 (Hubei Xinyegang Steel v. neuvosto) (151) annetun tuomion mukaan, jossa yleinen tuomioistuin piti viejien ylikapasiteetin arviointia osana vahingon uhkan määrittämistä. |
| --- | --- |

(685)

CCCME väitti myös, että pelkästään markkinaosuutta koskevat kriteerit eivät voi muodostaa perustaa merkittävää vahinkoa koskeville päätelmille paneelin asiassa EC and certain member States – Large Civil Aircraft (150) tekemän päätöksen mukaisesti, ja kysynnän kasvaessa kaikkien markkinatoimijoiden myynti lisääntyi, mikä osoitti, että markkinat olivat avoimet ja niillä esiintyi kilpailua. CCCME väitti vielä, että unionin tuotannonalan tilanteen tuleva heikkeneminen ja viejien ylikapasiteetti eivät voi olla merkittävän vahingon perusteena, koska tutkimuksessa ei arvioitu vahingon uhkaa eikä se täyttänyt tällaisessa tapauksessa vaadittavaa näyttökynnystä asiassa T-528/09 (Hubei Xinyegang Steel v. neuvosto) (151) annetun tuomion mukaan, jossa yleinen tuomioistuin piti viejien ylikapasiteetin arviointia osana vahingon uhkan määrittämistä.

150

151

| (686) | Komissio muistuttaa, että merkittävää vahinkoa koskeva päätelmä ei perustu pelkästään markkinaosuuteen vaan useisiin taloudellisiin indikaattoreihin, joita arvioidaan kokonaisuudessaan 599, 606, 612 ja 661 kappaleessa ja joihin kuuluvat muun muassa negatiiviset vaikutukset kasvuun, hintojen aleneminen, hintojen alittavuus, viitehintojen alittavuus sekä vähentynyt voitto, ja nämä osoittavat merkittävää vahinkoa. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(686)

Komissio muistuttaa, että merkittävää vahinkoa koskeva päätelmä ei perustu pelkästään markkinaosuuteen vaan useisiin taloudellisiin indikaattoreihin, joita arvioidaan kokonaisuudessaan 599, 606, 612 ja 661 kappaleessa ja joihin kuuluvat muun muassa negatiiviset vaikutukset kasvuun, hintojen aleneminen, hintojen alittavuus, viitehintojen alittavuus sekä vähentynyt voitto, ja nämä osoittavat merkittävää vahinkoa. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (687) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(687)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (688) | Perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta tullut tuettu tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta tulleen tuetun tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä tuetusta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat kolmansista maista tuleva tuonti, unionin tuotannonalan vientitoiminta, myynti kytkösmarkkinoilla ja raaka-aineiden hinnat. |
| --- | --- |

(688)

Perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta tullut tuettu tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta tulleen tuetun tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä tuetusta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat kolmansista maista tuleva tuonti, unionin tuotannonalan vientitoiminta, myynti kytkösmarkkinoilla ja raaka-aineiden hinnat.

5.1   Tuetun tuonnin vaikutukset

Tuetun tuonnin vaikutukset

| (689) | Unionin tuotannonalan markkinaosuuden supistuminen koko tarkastelujakson ajan osui ajallisesti yhteen ja liittyi suoraan Kiinasta tulevan tuonnin huomattavaan kasvuun unionin markkinoilla. Tämä tuonti alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat ja aiheutti merkittävää hintojen alenemista unionin myynnissä. |
| --- | --- |

(689)

Unionin tuotannonalan markkinaosuuden supistuminen koko tarkastelujakson ajan osui ajallisesti yhteen ja liittyi suoraan Kiinasta tulevan tuonnin huomattavaan kasvuun unionin markkinoilla. Tämä tuonti alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat ja aiheutti merkittävää hintojen alenemista unionin myynnissä.

| (690) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi (kuten taulukosta 2 käy ilmi) noin 189 000 kaapelikilometristä vuonna 2017 noin 498 000 kaapelikilometriin tutkimusajanjaksolla eli kasvu oli 2,5-kertainen (+163 prosenttia). Markkinaosuus kasvoi samana ajanjaksona 14,8 prosentista 28,3 prosenttiin eli lähes kaksinkertaistui (+91 prosenttia). Samalla ajanjaksolla (ks. taulukko 5) unionin tuotannonalan myynti vapailla markkinoilla lisääntyi vain 14 prosenttia ja sen markkinaosuus pieneni 64,3 prosentista 53,5 prosenttiin eli 10,8 prosenttiyksikköä (tai -17 prosenttia). Myynti pienemmillä kytkösmarkkinoilla väheni kohtuullisesti (-12 prosenttia). Tuettu tuonti lisääntyi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna. Kuten taulukosta 1 käy ilmi, kulutus unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla 38 prosenttia, ja on selvää, että kasvusta hyötyi pääasiassa Kiinasta tuleva tuonti. |
| --- | --- |

(690)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi (kuten taulukosta 2 käy ilmi) noin 189 000 kaapelikilometristä vuonna 2017 noin 498 000 kaapelikilometriin tutkimusajanjaksolla eli kasvu oli 2,5-kertainen (+163 prosenttia). Markkinaosuus kasvoi samana ajanjaksona 14,8 prosentista 28,3 prosenttiin eli lähes kaksinkertaistui (+91 prosenttia). Samalla ajanjaksolla (ks. taulukko 5) unionin tuotannonalan myynti vapailla markkinoilla lisääntyi vain 14 prosenttia ja sen markkinaosuus pieneni 64,3 prosentista 53,5 prosenttiin eli 10,8 prosenttiyksikköä (tai -17 prosenttia). Myynti pienemmillä kytkösmarkkinoilla väheni kohtuullisesti (-12 prosenttia). Tuettu tuonti lisääntyi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna. Kuten taulukosta 1 käy ilmi, kulutus unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla 38 prosenttia, ja on selvää, että kasvusta hyötyi pääasiassa Kiinasta tuleva tuonti.

| (691) | Tuetun tuonnin hinnat laskivat merkittävästi tarkastelujaksolla, taulukon 3 a mukaan 62 prosenttia. Unionin tuotannonalan vastaavat myyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille unionin markkinoilla (vapailla markkinoilla) putosivat kaikkiaan 12 prosenttia samalla jaksolla taulukossa 7 a esitetyn analyysin mukaan ja 41 prosenttia taulukossa 7 b esitetyn tarkemman analyysin mukaan. Hintataso riippuu pitkälti myytyjen tuotelajien monimutkaisuudesta, ja kotimarkkinoilla tuotettujen ja asianomaisesta maasta tuotujen tuotteiden tuotelajikohtainen vertailu (otokseen valittujen yritysten perusteella) on tarkin keino tarkastella hintasuuntauksia. Tämä vertailu osoittaa, että tutkimusajanjaksolla otokseen valittujen kahden vientiä harjoittavan tuottajan painotetut keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit olivat yli 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(691)

Tuetun tuonnin hinnat laskivat merkittävästi tarkastelujaksolla, taulukon 3 a mukaan 62 prosenttia. Unionin tuotannonalan vastaavat myyntihinnat etuyhteydettömille osapuolille unionin markkinoilla (vapailla markkinoilla) putosivat kaikkiaan 12 prosenttia samalla jaksolla taulukossa 7 a esitetyn analyysin mukaan ja 41 prosenttia taulukossa 7 b esitetyn tarkemman analyysin mukaan. Hintataso riippuu pitkälti myytyjen tuotelajien monimutkaisuudesta, ja kotimarkkinoilla tuotettujen ja asianomaisesta maasta tuotujen tuotteiden tuotelajikohtainen vertailu (otokseen valittujen yritysten perusteella) on tarkin keino tarkastella hintasuuntauksia. Tämä vertailu osoittaa, että tutkimusajanjaksolla otokseen valittujen kahden vientiä harjoittavan tuottajan painotetut keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit olivat yli 30 prosenttia.

| (692) | Tämä aggressiivinen käyttäytyminen alkoi syödä unionin tuotannonalan markkinaosuutta tarkastelujakson alusta lähtien, ja kiinalaisten tuotteiden saatavuus markkinoilla erittäin alhaisilla hinnoilla (huomattavasti alle unionin tuotannonalan tuotantokustannusten) on jatkunut tutkimusajanjaksolla. Tästä on aiheutunut muun muassa edellä kuvattujen tarjouskilpailuja koskevien mekanismien kautta (ks. 670–673 kappale) hintojen laskua, myynnin menetyksiä, markkinaosuuden supistumista ja taloudellista vahinkoa sekä alentuneen kannattavuuden että investointien hiipumisen vuoksi, ja tämä vaarantaa unionin tuotannonalan olemassaolon. |
| --- | --- |

(692)

Tämä aggressiivinen käyttäytyminen alkoi syödä unionin tuotannonalan markkinaosuutta tarkastelujakson alusta lähtien, ja kiinalaisten tuotteiden saatavuus markkinoilla erittäin alhaisilla hinnoilla (huomattavasti alle unionin tuotannonalan tuotantokustannusten) on jatkunut tutkimusajanjaksolla. Tästä on aiheutunut muun muassa edellä kuvattujen tarjouskilpailuja koskevien mekanismien kautta (ks. 670–673 kappale) hintojen laskua, myynnin menetyksiä, markkinaosuuden supistumista ja taloudellista vahinkoa sekä alentuneen kannattavuuden että investointien hiipumisen vuoksi, ja tämä vaarantaa unionin tuotannonalan olemassaolon.

| (693) | On myös näyttöä siitä, että tietyt unionin tuotannonalan suunnittelemat investoinnit ja laajennushankkeet on peruutettu tai niitä on lykätty, kun aggressiivisesti hinnoiteltu tuonti Kiinasta lisääntyi ja unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui (ks. 665 kappale). |
| --- | --- |

(693)

On myös näyttöä siitä, että tietyt unionin tuotannonalan suunnittelemat investoinnit ja laajennushankkeet on peruutettu tai niitä on lykätty, kun aggressiivisesti hinnoiteltu tuonti Kiinasta lisääntyi ja unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui (ks. 665 kappale).

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

| (694) | Muista kolmansista maista tuleva tuonti kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korean tasavalta | Määrä (kaapelikilometriä) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Indeksi | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Markkinaosuus (%) | 1,6 | 3,3 | 2,7 | 2,6 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Indeksi | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Turkki | Määrä (kaapelikilometriä) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Indeksi | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Markkinaosuus (%) | 2,1 | 2,1 | 1,4 | 2,1 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Indeksi | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norja | Määrä (kaapelikilometriä) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Indeksi | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Markkinaosuus (%) | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 1,5 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Indeksi | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (kaapelikilometriä) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Indeksi | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Markkinaosuus (%) | 9,9 | 7,4 | 4,7 | 6,1 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Indeksi | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta | Määrä (kaapelikilometriä) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Indeksi | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Markkinaosuus (%) | 14,5 | 13,7 | 10,1 | 12,3 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Indeksi | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Lähde: | EU:n tulliviranomaiset, Comext (Eurostat) |

(694)

Muista kolmansista maista tuleva tuonti kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Korean tasavalta

Määrä (kaapelikilometriä)

20 450

51 339

44 405

45 908

Indeksi

Indeksi

100

100

251

251

217

217

224

224

Markkinaosuus (%)

1,6

3,3

2,7

2,6

Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri)

796

873

1 627

1 073

Indeksi

Indeksi

100

100

110

110

204

204

135

135

Turkki

Määrä (kaapelikilometriä)

26 732

32 932

22 922

37 008

Indeksi

Indeksi

100

100

123

123

86

86

138

138

Markkinaosuus (%)

2,1

2,1

1,4

2,1

Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri)

428

501

776

594

Indeksi

Indeksi

100

100

117

117

181

181

139

139

Norja

Määrä (kaapelikilometriä)

12 143

11 622

22 728

26 471

Indeksi

Indeksi

100

100

96

96

187

187

218

218

Markkinaosuus (%)

1,0

0,8

1,4

1,5

Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri)

330

271

279

261

Indeksi

Indeksi

100

100

82

82

85

85

79

79

Muut kolmannet maat

Määrä (kaapelikilometriä)

126 307

114 520

77 787

107 334

Indeksi

Indeksi

100

100

91

91

62

62

85

85

Markkinaosuus (%)

9,9

7,4

4,7

6,1

Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri)

1 631

1 728

2 447

1 218

Indeksi

Indeksi

100

100

106

106

150

150

75

75

Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta

Määrä (kaapelikilometriä)

185 633

210 414

167 842

216 721

Indeksi

Indeksi

100

100

113

113

90

90

117

117

Markkinaosuus (%)

14,5

13,7

10,1

12,3

Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri)

1 280

1 247

1 708

964

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

133

133

75

75

Lähde:

Lähde:

EU:n tulliviranomaiset, Comext (Eurostat)

| (695) | Tuonti Koreasta lisääntyi tarkastelujaksolla noin 20 000 kaapelikilometristä vuonna 2017 noin 45 000 kaapelikilometriin tutkimusajanjaksolla. Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 1,6 prosentista 2,6 prosenttiin. Koreasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat vaikuttavat merkittävästi korkeammilta kuin sekä unionin tuotannonalan että vientiä harjoittavien tuottajien hinnat. Kun otetaan huomioon korkeat hinnat ja vähäiset määrät, Koreasta tulevalla tuonnilla ei vaikuttanut olevan merkitystä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon kannalta. |
| --- | --- |

(695)

Tuonti Koreasta lisääntyi tarkastelujaksolla noin 20 000 kaapelikilometristä vuonna 2017 noin 45 000 kaapelikilometriin tutkimusajanjaksolla. Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä 1,6 prosentista 2,6 prosenttiin. Koreasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat vaikuttavat merkittävästi korkeammilta kuin sekä unionin tuotannonalan että vientiä harjoittavien tuottajien hinnat. Kun otetaan huomioon korkeat hinnat ja vähäiset määrät, Koreasta tulevalla tuonnilla ei vaikuttanut olevan merkitystä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon kannalta.

| (696) | Turkista tulevaa tuontia myytiin alhaisilla hinnoilla, joskin korkeammilla kuin Kiinasta tulevaa tuontia, vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä, ja hinnat kohosivat vähitellen. Turkin markkinaosuus oli kuitenkin tarkastelujaksolla vakaa, vain hieman yli 2 prosenttia. Nämä suuntaukset perustuvat tilastoihin, joihin sisältyy monia tuotelajeja, ja kaikkiaan pienten määrien vuoksi komissio ei voinut arvioida täsmällisesti tämän tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Turkista tuleva tuonti olisi saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta kun otetaan huomioon tämän tuonnin määrä suhteessa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ja vakaaseen markkinaosuuteen koko tarkastelujakson ajan, komissio päätteli, että vaikka tällä tuonnilla olisikin vähäinen vaikutus tuotannonalan tilanteeseen, se ei heikennä syy-yhteyttä Kiinasta tulevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä. |
| --- | --- |

(696)

Turkista tulevaa tuontia myytiin alhaisilla hinnoilla, joskin korkeammilla kuin Kiinasta tulevaa tuontia, vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä, ja hinnat kohosivat vähitellen. Turkin markkinaosuus oli kuitenkin tarkastelujaksolla vakaa, vain hieman yli 2 prosenttia. Nämä suuntaukset perustuvat tilastoihin, joihin sisältyy monia tuotelajeja, ja kaikkiaan pienten määrien vuoksi komissio ei voinut arvioida täsmällisesti tämän tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Turkista tuleva tuonti olisi saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta kun otetaan huomioon tämän tuonnin määrä suhteessa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ja vakaaseen markkinaosuuteen koko tarkastelujakson ajan, komissio päätteli, että vaikka tällä tuonnilla olisikin vähäinen vaikutus tuotannonalan tilanteeseen, se ei heikennä syy-yhteyttä Kiinasta tulevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä.

| (697) | Myös tuonti Norjasta lisääntyi tarkastelujakson aikana. Norjasta tulevan tuonnin hinnat olivat alhaiset jo vuonna 2017 ja alenivat edelleen tarkastelujaksolla (-21 prosenttia vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä) ja hintataso alitti selvästi sekä unionin tuotannonalan että kiinalaisten viejien hintatason. Norjalaisten viejien markkinaosuus kasvoi samalla kaudella 1 prosentista 1,5 prosenttiin. Nämä suuntaukset perustuvat tilastoihin, joihin sisältyy monia tuotelajeja, ja kaikkiaan pienten määrien vuoksi komissio ei voinut arvioida täsmällisesti tämän tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Norjasta tuleva tuonti olisi saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta kun otetaan huomioon tämän tuonnin määrä suhteessa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin, komissio päätteli, että vaikka tällä tuonnilla olisikin vähäinen vaikutus tuotannonalan tilanteeseen, se ei heikennä syy-yhteyttä Kiinasta tulevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä. |
| --- | --- |

(697)

Myös tuonti Norjasta lisääntyi tarkastelujakson aikana. Norjasta tulevan tuonnin hinnat olivat alhaiset jo vuonna 2017 ja alenivat edelleen tarkastelujaksolla (-21 prosenttia vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä) ja hintataso alitti selvästi sekä unionin tuotannonalan että kiinalaisten viejien hintatason. Norjalaisten viejien markkinaosuus kasvoi samalla kaudella 1 prosentista 1,5 prosenttiin. Nämä suuntaukset perustuvat tilastoihin, joihin sisältyy monia tuotelajeja, ja kaikkiaan pienten määrien vuoksi komissio ei voinut arvioida täsmällisesti tämän tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Norjasta tuleva tuonti olisi saattanut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta kun otetaan huomioon tämän tuonnin määrä suhteessa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin, komissio päätteli, että vaikka tällä tuonnilla olisikin vähäinen vaikutus tuotannonalan tilanteeseen, se ei heikennä syy-yhteyttä Kiinasta tulevan tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä.

| (698) | Tuonti muista kolmansista maista väheni hieman tarkastelujaksolla absoluuttisesti mitattuna, ja sen markkinaosuus pieneni merkittävästi. Keskimääräiset hinnat olivat korkeat, eikä ole mitään merkkejä siitä, että tämä tuonti olisi aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, |
| --- | --- |

(698)

Tuonti muista kolmansista maista väheni hieman tarkastelujaksolla absoluuttisesti mitattuna, ja sen markkinaosuus pieneni merkittävästi. Keskimääräiset hinnat olivat korkeat, eikä ole mitään merkkejä siitä, että tämä tuonti olisi aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle,

| (699) | CCCME väitti, että Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen kehittymisen välillä ei ollut mitään korrelaatiota. CCCME väitti erityisesti, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi voimakkaimmin vuosina 2017–2018, jolloin unionin tuotannonalan kannattavuus parani. CCCME väitti myös, että vuosina 2018–2019, jolloin Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi ja hinnat laskivat, unionin tuottajat kohottivat myyntihintojaan menettämättä markkinaosuuttaan. |
| --- | --- |

(699)

CCCME väitti, että Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen kehittymisen välillä ei ollut mitään korrelaatiota. CCCME väitti erityisesti, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi voimakkaimmin vuosina 2017–2018, jolloin unionin tuotannonalan kannattavuus parani. CCCME väitti myös, että vuosina 2018–2019, jolloin Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi ja hinnat laskivat, unionin tuottajat kohottivat myyntihintojaan menettämättä markkinaosuuttaan.

| (700) | Komissio muistuttaa, että suurin osa markkinoista perustuu pitkäaikaisiin hankintasopimuksiin, kuten 668–678 kappaleessa selitetään. Lisäksi unionin tuotannonalan kannattavuus alitti tavoitevoiton koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa jo vuosina 2018 ja 2019, kun polkumyyntituonti Kiinasta lisääntyi voimakkaasti, kuten CCCME totesi. Sen vuoksi komissio katsoi, että CCCME:n väitteet eivät osoita, että polkumyynnin ja vahingon välillä ei olisi syy-yhteyttä. Ne pikemminkin vahvistivat, että Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kasvun ja joidenkin vahinkoindikaattoreiden negatiivisen suuntauksen välillä oli tietty ajallinen viive. |
| --- | --- |

(700)

Komissio muistuttaa, että suurin osa markkinoista perustuu pitkäaikaisiin hankintasopimuksiin, kuten 668–678 kappaleessa selitetään. Lisäksi unionin tuotannonalan kannattavuus alitti tavoitevoiton koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa jo vuosina 2018 ja 2019, kun polkumyyntituonti Kiinasta lisääntyi voimakkaasti, kuten CCCME totesi. Sen vuoksi komissio katsoi, että CCCME:n väitteet eivät osoita, että polkumyynnin ja vahingon välillä ei olisi syy-yhteyttä. Ne pikemminkin vahvistivat, että Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kasvun ja joidenkin vahinkoindikaattoreiden negatiivisen suuntauksen välillä oli tietty ajallinen viive.

| (701) | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että tuonti muista maista kuin Kiinasta ei voinut aiheuttaa todettua unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemistä eikä missään tapauksessa heikennä syy-yhteyttä Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen välillä. |
| --- | --- |

(701)

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että tuonti muista maista kuin Kiinasta ei voinut aiheuttaa todettua unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemistä eikä missään tapauksessa heikennä syy-yhteyttä Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen välillä.

5.2.2   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (702) | Unionin tuotannonalan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Unionin tuotannonalan vientitoiminta | 2017 | 2018 | 2019 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä (kaapelikilometriä) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Indeksi | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Indeksi | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Lähde: | Unionin tuotannonala |

(702)

Unionin tuotannonalan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Unionin tuotannonalan vientitoiminta

Unionin tuotannonalan vientitoiminta

2017

2018

2019

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä (kaapelikilometriä)

85 676

99 295

95 397

108 672

Indeksi

Indeksi

100

100

116

116

111

111

127

127

Keskimääräinen hinta (euroa/kaapelikilometri)

1 329

1 111

1 282

949

Indeksi

Indeksi

100

100

84

84

96

96

71

71

Lähde:

Lähde:

Unionin tuotannonala

| (703) | Unionin tuotannonalan vienti kasvoi tarkastelujaksolla 27 prosenttia noin 85 000 kaapelikilometristä vuonna 2017 noin 108 000 kaapelikilometriin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(703)

Unionin tuotannonalan vienti kasvoi tarkastelujaksolla 27 prosenttia noin 85 000 kaapelikilometristä vuonna 2017 noin 108 000 kaapelikilometriin tutkimusajanjaksolla.

| (704) | Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin keskimääräinen hinta aleni 29 prosenttia tarkastelujaksolla 1 329 eurosta/kaapelikilometri vuonna 2017 tutkimusajanjakson 949 euroon/kaapelikilometri. Hinnat ylittivät hinnat unionissa. |
| --- | --- |

(704)

Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin keskimääräinen hinta aleni 29 prosenttia tarkastelujaksolla 1 329 eurosta/kaapelikilometri vuonna 2017 tutkimusajanjakson 949 euroon/kaapelikilometri. Hinnat ylittivät hinnat unionissa.

| (705) | Kun otetaan huomioon lisääntyvä vienti ja suhteellisen korkeat hintatasot, on selvää, että tämä vienti ei aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(705)

Kun otetaan huomioon lisääntyvä vienti ja suhteellisen korkeat hintatasot, on selvää, että tämä vienti ei aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle.

5.2.3   Määrät kytkösmarkkinoilla

Määrät kytkösmarkkinoilla

| (706) | Kuten taulukosta 4 käy ilmi, unionin tuotannonalan kytkösmarkkinakäyttö väheni tarkastelujaksolla 12 prosenttia. |
| --- | --- |

(706)

Kuten taulukosta 4 käy ilmi, unionin tuotannonalan kytkösmarkkinakäyttö väheni tarkastelujaksolla 12 prosenttia.

| (707) | Kun otetaan huomioon markkinoiden pieni koko (arviolta alle 5 prosenttia unionin tuotannosta tutkimusajanjaksolla), komissio totesi, että kytkösmarkkinakäytön hienoinen väheneminen ei aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(707)

Kun otetaan huomioon markkinoiden pieni koko (arviolta alle 5 prosenttia unionin tuotannosta tutkimusajanjaksolla), komissio totesi, että kytkösmarkkinakäytön hienoinen väheneminen ei aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

5.2.4   Raaka-aineiden hinnat

Raaka-aineiden hinnat

| (708) | Unionin tuotannonalan käyttämä tärkein raaka-aine on valokuitu, joko unionissa tuotettu tai tuotu. Useat tuojat väittivät, että otokseen valitut unionin tuottajat ostavat valokuitua niihin etuyhteydessä olevilta yrityksiltä unionin ulkopuolelta siirtohinnoilla, jotka eivät vastaa tämän raaka-aineen markkinahintaa. Tuojat epäilivät, että siirtohinta on liian korkea, minkä vuoksi otokseen valittujen unionin tuottajien voitto on alempi. |
| --- | --- |

(708)

Unionin tuotannonalan käyttämä tärkein raaka-aine on valokuitu, joko unionissa tuotettu tai tuotu. Useat tuojat väittivät, että otokseen valitut unionin tuottajat ostavat valokuitua niihin etuyhteydessä olevilta yrityksiltä unionin ulkopuolelta siirtohinnoilla, jotka eivät vastaa tämän raaka-aineen markkinahintaa. Tuojat epäilivät, että siirtohinta on liian korkea, minkä vuoksi otokseen valittujen unionin tuottajien voitto on alempi.

| (709) | Connect Com esitti kysymyksiä Prysmian- ja Corning-ryhmän sisäisten liiketoimien siirtohinnoista. |
| --- | --- |

(709)

Connect Com esitti kysymyksiä Prysmian- ja Corning-ryhmän sisäisten liiketoimien siirtohinnoista.

| (710) | Voidakseen tutkia väitettä komissio pyysi otokseen valituilta unionin tuottajilta lisätietoja niiden valokaapelien tuotantoon käytettyjen valokuitujen ostoista tutkimusajanjaksolla. Komissio pyysi tietoja myös otokseen valittuihin unionin tuottajiin etuyhteydessä olevien yritysten tuottamista valokuiduista ja näiden kuitujen myynnistä (volyymi ja määrä) sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaissa unionissa ja sen ulkopuolella. Vertaamalla samojen tuotelajien myyntiä etuyhteydessä oleville ja etuyhteydettömille osapuolille komissio pystyi vahvistamaan, että hinnat olivat samaa suuruusluokkaa, minkä vuoksi kuitujen myynti etuyhteydessä oleville yrityksille tapahtui markkinaehtoisesti. Tätä toimintaa koskevat tiedot ovat yrityskohtaisia ja luottamuksellisia, eikä niitä siten voida paljastaa. |
| --- | --- |

(710)

Voidakseen tutkia väitettä komissio pyysi otokseen valituilta unionin tuottajilta lisätietoja niiden valokaapelien tuotantoon käytettyjen valokuitujen ostoista tutkimusajanjaksolla. Komissio pyysi tietoja myös otokseen valittuihin unionin tuottajiin etuyhteydessä olevien yritysten tuottamista valokuiduista ja näiden kuitujen myynnistä (volyymi ja määrä) sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaissa unionissa ja sen ulkopuolella. Vertaamalla samojen tuotelajien myyntiä etuyhteydessä oleville ja etuyhteydettömille osapuolille komissio pystyi vahvistamaan, että hinnat olivat samaa suuruusluokkaa, minkä vuoksi kuitujen myynti etuyhteydessä oleville yrityksille tapahtui markkinaehtoisesti. Tätä toimintaa koskevat tiedot ovat yrityskohtaisia ja luottamuksellisia, eikä niitä siten voida paljastaa.

| (711) | Sen vuoksi komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko ei johtunut siirtohintojen vaikutuksesta otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(711)

Sen vuoksi komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko ei johtunut siirtohintojen vaikutuksesta otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuteen.

5.2.5   Koronaviruspandemian vaikutus

Koronaviruspandemian vaikutus

| (712) | Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan (ks. 5 kappale) CCCME väitti, että valokaapelien unionin (ja globaalin) tuotannonalan laskevan myynnin ja pandemian alkamisen välillä on selvä korrelaatio ja että tilannetta ei pitäisi hyödyntää ottamalla käyttöön perusteettomia kaupan suojatoimenpiteitä. Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Connec Com väitti, että ei ole selvää, mikä osa tutkimusajanjaksoa koskevista tiedoista liittyi vuoteen 2019 ja mikä vuoteen 2020, minkä vuoksi koronaviruspandemian odotettua vaikutusta ei voitu arvioida, ja se pyysi tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen erittelyä. Komissio huomauttaa, että se pyysi osapuolten toimittamien kaikkien tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen erittelyä vuosineljänneksittäin, jotta voitiin arvioida koronaviruspandemian mahdolliset vaikutukset tutkimusajanjaksoon. Tutkimuksessa kävi ilmi, että koronaviruspandemialla oli vain hyvin vähäinen ja tilapäinen vaikutus tuotannonalaan (ks. 599 ja 729 kappale) eikä se estänyt kulutuksen merkittävää kasvu unionissa tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(712)

Vireillepanoa koskevissa huomautuksissaan (ks. 5 kappale) CCCME väitti, että valokaapelien unionin (ja globaalin) tuotannonalan laskevan myynnin ja pandemian alkamisen välillä on selvä korrelaatio ja että tilannetta ei pitäisi hyödyntää ottamalla käyttöön perusteettomia kaupan suojatoimenpiteitä. Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Connec Com väitti, että ei ole selvää, mikä osa tutkimusajanjaksoa koskevista tiedoista liittyi vuoteen 2019 ja mikä vuoteen 2020, minkä vuoksi koronaviruspandemian odotettua vaikutusta ei voitu arvioida, ja se pyysi tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen erittelyä. Komissio huomauttaa, että se pyysi osapuolten toimittamien kaikkien tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen erittelyä vuosineljänneksittäin, jotta voitiin arvioida koronaviruspandemian mahdolliset vaikutukset tutkimusajanjaksoon. Tutkimuksessa kävi ilmi, että koronaviruspandemialla oli vain hyvin vähäinen ja tilapäinen vaikutus tuotannonalaan (ks. 599 ja 729 kappale) eikä se estänyt kulutuksen merkittävää kasvu unionissa tarkastelujakson aikana.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (713) | Komissio erotti tuetun tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Mitkään muut tekijät eivät selittäneet unionin tuotannonalan negatiivista kehitystä markkinaosuuden menetyksen, hinnankorotusten estymisen, alhaisen kannattavuuden sekä pienenevien investointien sekä investointien tuoton osalta. |
| --- | --- |

(713)

Komissio erotti tuetun tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Mitkään muut tekijät eivät selittäneet unionin tuotannonalan negatiivista kehitystä markkinaosuuden menetyksen, hinnankorotusten estymisen, alhaisen kannattavuuden sekä pienenevien investointien sekä investointien tuoton osalta.

| (714) | Tuetun tuonnin ja jatkuvan hintapaineen aiheuttama kielteinen vaikutus kannattavuuteen ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta tehdä investointeja, jotka tarvitaan tuotannonalan pitkän aikavälin selviytymistä varten. Tätä päätelmää tukee 657 kappaleessa kuvattu laskeva suuntaus ja 665 kappaleessa esitetty suunniteltujen investointien peruuttaminen. |
| --- | --- |

(714)

Tuetun tuonnin ja jatkuvan hintapaineen aiheuttama kielteinen vaikutus kannattavuuteen ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta tehdä investointeja, jotka tarvitaan tuotannonalan pitkän aikavälin selviytymistä varten. Tätä päätelmää tukee 657 kappaleessa kuvattu laskeva suuntaus ja 665 kappaleessa esitetty suunniteltujen investointien peruuttaminen.

| (715) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että asianomaisesta maasta tuleva tuettu tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(715)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että asianomaisesta maasta tuleva tuettu tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä tuetun tuonnin ja merkittävän vahingon välillä.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (716) | Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavien tukien esiintyminen on todettu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, käyttäjien ja muiden asianomaisten talouden toimijoiden edut. |
| --- | --- |

(716)

Perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavien tukien esiintyminen on todettu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, käyttäjien ja muiden asianomaisten talouden toimijoiden edut.

| (717) | Unionin edusta esitettiin useita huomautuksia. Kiinan viranomaiset väittivät, että Kiinasta tuleva tuonti edistää tehokkaasti teknologian kehitystä tuotannonalalla ja edistää kilpailua unionin markkinoilla. Kiinan viranomaiset katsoivat, että jos valokaapelien tuotannonalaa suojellaan liikaa unionissa, se menettää asemansa kolmansiin maihin verrattuna, minkä vuoksi ei ole unionin edun mukaista jatkaa tutkimusta, joka saattaa vahingoittaa Kiinan ja unionin kahdenvälistä yhteistyötä digitaalialalla. |
| --- | --- |

(717)

Unionin edusta esitettiin useita huomautuksia. Kiinan viranomaiset väittivät, että Kiinasta tuleva tuonti edistää tehokkaasti teknologian kehitystä tuotannonalalla ja edistää kilpailua unionin markkinoilla. Kiinan viranomaiset katsoivat, että jos valokaapelien tuotannonalaa suojellaan liikaa unionissa, se menettää asemansa kolmansiin maihin verrattuna, minkä vuoksi ei ole unionin edun mukaista jatkaa tutkimusta, joka saattaa vahingoittaa Kiinan ja unionin kahdenvälistä yhteistyötä digitaalialalla.

| (718) | Connect Com väitti myös, että toimenpiteiden käyttöönotosta olisi haittaa tuotannonalalle, koska kiinalaiset tuojat eivät enää voisi tehdä houkuttelevia tarjouksia tarjouskilpailuissa. Tämän seurauksena hintataso tarjouskilpailuissa kohoaisi, millä olisi kielteinen vaikutus julkisiin talousarvioihin. |
| --- | --- |

(718)

Connect Com väitti myös, että toimenpiteiden käyttöönotosta olisi haittaa tuotannonalalle, koska kiinalaiset tuojat eivät enää voisi tehdä houkuttelevia tarjouksia tarjouskilpailuissa. Tämän seurauksena hintataso tarjouskilpailuissa kohoaisi, millä olisi kielteinen vaikutus julkisiin talousarvioihin.

| (719) | CCCME huomautti, että EU:n digitalisaatio-ohjelmalle ja 5G-siirymälle olisi eniten hyötyä, jos korkealaatuisten valokaapelien tarjontaa Kiinasta ei rajoitettaisi. |
| --- | --- |

(719)

CCCME huomautti, että EU:n digitalisaatio-ohjelmalle ja 5G-siirymälle olisi eniten hyötyä, jos korkealaatuisten valokaapelien tarjontaa Kiinasta ei rajoitettaisi.

| (720) | Cable 77 puolestaan korosti, että valokaapeleita koskevien tullien käyttöönotto vaikuttaisi myös muihin tuotannonaloihin ja että jos tullit otetaan käyttöön kaapelien tuonnissa, ne olisi otettava käyttöön myös kuitujen tuonnissa, koska unionin tuottajat käyttävät myös unionin ulkopuolella tuotettuja kuituja. |
| --- | --- |

(720)

Cable 77 puolestaan korosti, että valokaapeleita koskevien tullien käyttöönotto vaikuttaisi myös muihin tuotannonaloihin ja että jos tullit otetaan käyttöön kaapelien tuonnissa, ne olisi otettava käyttöön myös kuitujen tuonnissa, koska unionin tuottajat käyttävät myös unionin ulkopuolella tuotettuja kuituja.

| (721) | Kuten jäljempänä esitetään, komissio ei todennut mitään pakottavia syitä päätellä, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa. |
| --- | --- |

(721)

Kuten jäljempänä esitetään, komissio ei todennut mitään pakottavia syitä päätellä, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (722) | Unionissa on 29 yritystä, jotka tuottavat valokaapeleita ja työllistävät noin 4 700 henkeä (kokoaikaiseksi muunnettuna). Tuottajat ovat sijoittautuneet laajasti eri puolille unionia. |
| --- | --- |

(722)

Unionissa on 29 yritystä, jotka tuottavat valokaapeleita ja työllistävät noin 4 700 henkeä (kokoaikaiseksi muunnettuna). Tuottajat ovat sijoittautuneet laajasti eri puolille unionia.

| (723) | Toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää kilpailukykyinen asema markkinoilla, saada menettämäänsä markkinaosuutta takaisin ja parantaa kannattavuuttaan kestävälle tasolle. |
| --- | --- |

(723)

Toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää kilpailukykyinen asema markkinoilla, saada menettämäänsä markkinaosuutta takaisin ja parantaa kannattavuuttaan kestävälle tasolle.

| (724) | Toimenpiteiden toteuttamatta jättämisellä on todennäköisesti merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan hintojen jatkuvan laskun ja pienempien myynti- ja tuotantomäärien myötä, mikä vähentää edelleen kannattavuutta ja investointeja ja vaarantaa sen tulevaisuuden. |
| --- | --- |

(724)

Toimenpiteiden toteuttamatta jättämisellä on todennäköisesti merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan hintojen jatkuvan laskun ja pienempien myynti- ja tuotantomäärien myötä, mikä vähentää edelleen kannattavuutta ja investointeja ja vaarantaa sen tulevaisuuden.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien etu

Etuyhteydettömien tuojien etu

| (725) | Tuojasektorin toimiminen yhteistyössä oli suhteellisen vähäistä. Viisi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti otantalomakkeen säädetyssä määräajassa. Näistä viidestä tuojasta neljä vastasi kyselylomakkeeseen. Yksi uusi tuoja ilmoittautui Kiinasta peräisin olevien valokaapelien tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn vireillepanon jälkeen ja halusi toimia yhteistyössä myös tässä tutkimuksessa. Komissio myönsi tälle tuojalle asianomaisen osapuolen aseman tässä tutkimuksessa siitä päivästä alkaen, jona se ilmoittautui, ja otti huomioon tätä tutkimusta varten toimitetut tiedot, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jo päättyneisiin menettelyn vaiheisiin. |
| --- | --- |

(725)

Tuojasektorin toimiminen yhteistyössä oli suhteellisen vähäistä. Viisi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti otantalomakkeen säädetyssä määräajassa. Näistä viidestä tuojasta neljä vastasi kyselylomakkeeseen. Yksi uusi tuoja ilmoittautui Kiinasta peräisin olevien valokaapelien tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn vireillepanon jälkeen ja halusi toimia yhteistyössä myös tässä tutkimuksessa. Komissio myönsi tälle tuojalle asianomaisen osapuolen aseman tässä tutkimuksessa siitä päivästä alkaen, jona se ilmoittautui, ja otti huomioon tätä tutkimusta varten toimitetut tiedot, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jo päättyneisiin menettelyn vaiheisiin.

| (726) | Kyseisten viiden yhteistyössä toimineen tuojan osuus Kiinasta tulevasta tuonnista oli noin 12 prosenttia. Kaksi tuojaa toimitti täydelliset kyselyvastaukset, mutta kolme ei kyennyt antamaan tarkkoja voittotietoja tarkasteltavana olevasta tuotteesta tutkimusajanjaksolta. Kaikki yhteistyössä toimineet tuojat vastustivat toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(726)

Kyseisten viiden yhteistyössä toimineen tuojan osuus Kiinasta tulevasta tuonnista oli noin 12 prosenttia. Kaksi tuojaa toimitti täydelliset kyselyvastaukset, mutta kolme ei kyennyt antamaan tarkkoja voittotietoja tarkasteltavana olevasta tuotteesta tutkimusajanjaksolta. Kaikki yhteistyössä toimineet tuojat vastustivat toimenpiteitä.

| (727) | Yhteistyössä toimineet tuojat sijaitsevat neljässä ei jäsenvaltiossa ja keskittyvät pääasiassa toimintaansa niissä. Niiden valokaapeliostoista 70–90 prosenttia tuodaan Kiinasta, ja loput ne hankkivat unionin tuottajilta sekä muissa kolmansissa maissa toimivilta tuottajilta. Tuojat korostivat eri hankintalähteiden merkitystä. Valokaapelien tuontiin kolmansista maista ei sovelleta tuontitullia unionissa. |
| --- | --- |

(727)

Yhteistyössä toimineet tuojat sijaitsevat neljässä ei jäsenvaltiossa ja keskittyvät pääasiassa toimintaansa niissä. Niiden valokaapeliostoista 70–90 prosenttia tuodaan Kiinasta, ja loput ne hankkivat unionin tuottajilta sekä muissa kolmansissa maissa toimivilta tuottajilta. Tuojat korostivat eri hankintalähteiden merkitystä. Valokaapelien tuontiin kolmansista maista ei sovelleta tuontitullia unionissa.

| (728) | Tärkeä osa yhteistyössä toimineiden tuojien toimintaa on tehdä tarjouksia pienemmistä hankkeista. Tekemiensä tarjousten lisäksi ne tarjoavat asiakkaille myös lisätuotteita (esim. putkia, liittimiä ja kaappeja) ja monimuotoisia palveluja (esim. verkon suunnittelu ja asennus). Tarkasteltavana olevan tuotteen osuus niiden kokonaisliikevaihdosta on keskimäärin noin kolmannes. |
| --- | --- |

(728)

Tärkeä osa yhteistyössä toimineiden tuojien toimintaa on tehdä tarjouksia pienemmistä hankkeista. Tekemiensä tarjousten lisäksi ne tarjoavat asiakkaille myös lisätuotteita (esim. putkia, liittimiä ja kaappeja) ja monimuotoisia palveluja (esim. verkon suunnittelu ja asennus). Tarkasteltavana olevan tuotteen osuus niiden kokonaisliikevaihdosta on keskimäärin noin kolmannes.

| (729) | Yksikään tuojista ei väittänyt, että koronaviruspandemialla olisi ollut suuri vaikutus niiden liiketoimintaan. Yksi tuoja totesi, että maaliskuussa 2020 tapahtui jonkinasteista hidastumista sulkutoimien vuoksi, mutta se korosti, että kotitalouksien kaapelointihankkeiden merkitys lisääntyi kriisin myötä. |
| --- | --- |

(729)

Yksikään tuojista ei väittänyt, että koronaviruspandemialla olisi ollut suuri vaikutus niiden liiketoimintaan. Yksi tuoja totesi, että maaliskuussa 2020 tapahtui jonkinasteista hidastumista sulkutoimien vuoksi, mutta se korosti, että kotitalouksien kaapelointihankkeiden merkitys lisääntyi kriisin myötä.

| (730) | Tuojat pitivät kilpailuetunaan unionin tuottajiin nähden tehokkaita myyntirakenteitaan ja logistiikkaansa. Ne lyhentävät toimitusaikojaan pitämällä suuria varastoja ja pyrkivät vastaamaan nopeasti ja joustavasti asiakkaidensa tarpeisiin. |
| --- | --- |

(730)

Tuojat pitivät kilpailuetunaan unionin tuottajiin nähden tehokkaita myyntirakenteitaan ja logistiikkaansa. Ne lyhentävät toimitusaikojaan pitämällä suuria varastoja ja pyrkivät vastaamaan nopeasti ja joustavasti asiakkaidensa tarpeisiin.

| (731) | Tuojat väittivät, että ne eivät voi hankkia kaikkia valokaapeleita unionin tuotannonalalta, koska tuotannonala ei voi toimittaa vaadittuja määriä vaadituissa määräajoissa. Ne väittivät, että vuosina 2017–2018 markkinoilla oli pulaa valokaapeleista ja niiden pääraaka-aineesta, valokuidusta, eikä unionin tuotannonala kyennyt vastaamaan kysyntään, joten niiden täytyi löytää muita toimittajia. Jotkin tuojat korostivat, että valokuitu- ja 5G-verkkojen käyttöönoton myötä valokaapelien kysyntä on kasvanut ja sen odotetaan kasvavan edelleen. Ne väittivät, että kasvanut kysyntä yhdessä mahdollisten kaupan suojatoimenpiteiden kanssa voi johtaa uuteen pulaan markkinoilla ja viiveisiin valokuitu- ja 5G-verkon laajentamisessa. |
| --- | --- |

(731)

Tuojat väittivät, että ne eivät voi hankkia kaikkia valokaapeleita unionin tuotannonalalta, koska tuotannonala ei voi toimittaa vaadittuja määriä vaadituissa määräajoissa. Ne väittivät, että vuosina 2017–2018 markkinoilla oli pulaa valokaapeleista ja niiden pääraaka-aineesta, valokuidusta, eikä unionin tuotannonala kyennyt vastaamaan kysyntään, joten niiden täytyi löytää muita toimittajia. Jotkin tuojat korostivat, että valokuitu- ja 5G-verkkojen käyttöönoton myötä valokaapelien kysyntä on kasvanut ja sen odotetaan kasvavan edelleen. Ne väittivät, että kasvanut kysyntä yhdessä mahdollisten kaupan suojatoimenpiteiden kanssa voi johtaa uuteen pulaan markkinoilla ja viiveisiin valokuitu- ja 5G-verkon laajentamisessa.

| (732) | Unionin tuotannonala kiisti väitteen toimitusongelmista ja totesi, että unionin tuotannonalalla on runsaasti käyttämätöntä kapasiteettia. Tutkimuksessa kävikin ilmi, että unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli 59 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja että ja valokaapeleiden tuotantokapasiteetti on yli 2 miljoonaa kaapelikilometriä, mikä on selvästi suurempi kuin unionin arvioitu valokaapeleiden kulutus tulevina vuosina. Unionin tuotannonala toimitti näyttöä siitä, että unionin tuottajilla on kapasiteettia tuottaa enemmän valokaapeleita tarvittaessa. Lisäksi kolmansissa maissa on vaihtoehtoisia hankintalähteitä. |
| --- | --- |

(732)

Unionin tuotannonala kiisti väitteen toimitusongelmista ja totesi, että unionin tuotannonalalla on runsaasti käyttämätöntä kapasiteettia. Tutkimuksessa kävikin ilmi, että unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli 59 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja että ja valokaapeleiden tuotantokapasiteetti on yli 2 miljoonaa kaapelikilometriä, mikä on selvästi suurempi kuin unionin arvioitu valokaapeleiden kulutus tulevina vuosina. Unionin tuotannonala toimitti näyttöä siitä, että unionin tuottajilla on kapasiteettia tuottaa enemmän valokaapeleita tarvittaessa. Lisäksi kolmansissa maissa on vaihtoehtoisia hankintalähteitä.

| (733) | Tuojat väittivät myös, että niillä on asiakkaidensa kanssa pitkän aikavälin hankintasopimuksia, joissa on sovittu kiinteät hinnat 2–4 vuodeksi, eikä niissä ole hinnanmukautuslauseketta ennakoimatonta ostohintojen kohoamista varten. Sen vuoksi ne eivät voi siirtää kohonneita kustannuksia asiakkaidensa maksettavaksi. Lisäksi tuojat väittivät, että ne eivät kykene tekemään tarjouksia tarjouskilpailuissa, jotka ilmoitetaan tämän tutkimuksen aikana, koska ne eivät tiedä, minkä hinnan ne maksavat valokaapeleista, jos toimenpiteet otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

(733)

Tuojat väittivät myös, että niillä on asiakkaidensa kanssa pitkän aikavälin hankintasopimuksia, joissa on sovittu kiinteät hinnat 2–4 vuodeksi, eikä niissä ole hinnanmukautuslauseketta ennakoimatonta ostohintojen kohoamista varten. Sen vuoksi ne eivät voi siirtää kohonneita kustannuksia asiakkaidensa maksettavaksi. Lisäksi tuojat väittivät, että ne eivät kykene tekemään tarjouksia tarjouskilpailuissa, jotka ilmoitetaan tämän tutkimuksen aikana, koska ne eivät tiedä, minkä hinnan ne maksavat valokaapeleista, jos toimenpiteet otetaan käyttöön.

| (734) | Tuojat väittivät myös, että ne eivät voi ryhtyä tekemään hankintoja muista kolmansista maista nykyisten sopimusten osalta, koska kaapelit ovat käyneet läpi monimutkaisen hyväksyntäprosessin, minkä vuoksi riskinä ovat merkittävät viiveet ja vaikeudet puhallusprosessissa, jota on mukautettava kaapelin jäykkyyden mukaan, joka vaihtelee tavarantoimittajien välillä jopa sellaisten tuotteiden osalta, joilla on samat tekniset eritelmät. |
| --- | --- |

(734)

Tuojat väittivät myös, että ne eivät voi ryhtyä tekemään hankintoja muista kolmansista maista nykyisten sopimusten osalta, koska kaapelit ovat käyneet läpi monimutkaisen hyväksyntäprosessin, minkä vuoksi riskinä ovat merkittävät viiveet ja vaikeudet puhallusprosessissa, jota on mukautettava kaapelin jäykkyyden mukaan, joka vaihtelee tavarantoimittajien välillä jopa sellaisten tuotteiden osalta, joilla on samat tekniset eritelmät.

| (735) | Jotkin tuojat väittivät lisäksi, että kiinalaiset kaapelit ovat laadukkaampia kuin unionin tuotannonalan tuottamat kaapelit. Tekniset eritelmät ovat samat, mutta ne väittivät, että kiinalaiset valokaapelit tuotetaan uudemmilla tuotantolinjoilla ja että viimeistelyn, valssauksen ja teknisten ominaisuuksien laatu on korkeampi. Nämä tuojat väittivät myös, että laatuerot eivät koske vain tuotetta, vaan kiinalaiset tuottajat myös palvelevat asiakkaidensa yksilöllisiä tarpeita joustavammin ja nopeammin ja niiden myynnin jälkeiset palvelut ovat paremmat. Yksi tuoja väitti, että unionin ja kiinalaisten valokaapelien hintaero on pienempi kuin valituksessa todettiin. Sama tuoja väitti myös, että unionin tuottajat toimittavat muita tuotteita (putkia, käsiaukkoja, sulkimia), ja se katsoi, että toimenpiteiden ansiosta unionin tuottajat voisivat yhdistää nämä muut tuotteet valokaapeleihin ja myydä niitä hankkeen osana. Se myös katsoi, että toimenpiteet eivät kannustaisi unionin tuottajia innovoimaan, koska ne suojelisivat niitä kilpailulta. Sen mukaan tämä johtaisi verkkojen käyttöönoton hidastumiseen. |
| --- | --- |

(735)

Jotkin tuojat väittivät lisäksi, että kiinalaiset kaapelit ovat laadukkaampia kuin unionin tuotannonalan tuottamat kaapelit. Tekniset eritelmät ovat samat, mutta ne väittivät, että kiinalaiset valokaapelit tuotetaan uudemmilla tuotantolinjoilla ja että viimeistelyn, valssauksen ja teknisten ominaisuuksien laatu on korkeampi. Nämä tuojat väittivät myös, että laatuerot eivät koske vain tuotetta, vaan kiinalaiset tuottajat myös palvelevat asiakkaidensa yksilöllisiä tarpeita joustavammin ja nopeammin ja niiden myynnin jälkeiset palvelut ovat paremmat. Yksi tuoja väitti, että unionin ja kiinalaisten valokaapelien hintaero on pienempi kuin valituksessa todettiin. Sama tuoja väitti myös, että unionin tuottajat toimittavat muita tuotteita (putkia, käsiaukkoja, sulkimia), ja se katsoi, että toimenpiteiden ansiosta unionin tuottajat voisivat yhdistää nämä muut tuotteet valokaapeleihin ja myydä niitä hankkeen osana. Se myös katsoi, että toimenpiteet eivät kannustaisi unionin tuottajia innovoimaan, koska ne suojelisivat niitä kilpailulta. Sen mukaan tämä johtaisi verkkojen käyttöönoton hidastumiseen.

| (736) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Connect Com väitti, että tullien ehdotettu taso ylittää merkittävästi voittomarginaalit. Tilanne aiheuttaisi merkittäviä tappioita, koska ne eivät kykenisi siirtämään tullien kustannuksia asiakkaille, joiden kanssa niillä on pitkäaikaisia ja kiinteähintaisia sopimuksia. Connect Com väitti lisäksi, että sen julkisten hankintojen voittomarginaali oli yleensä merkittävästi alempi kuin 20 prosenttia ja että tukien vastaiset toimenpiteet yhdessä polkumyyntitullien kanssa eivät mahdollistaisi niiden nykyisten sopimusten täyttämistä. Sen vuoksi tullit voisivat johtaa sen konkurssiin. Se myös väitti edelleen, että unionin tuottajat eivät kykene tai halua toimittaa sen vaatimuksia vastaavia valokaapeleita ajoissa, minkä vuoksi valokaapeleista tulee pulaa ja toimitusaikoihin ja verkostojen käyttöönottoon kohdistuu merkittäviä viiveitä, jos toimenpiteet otetaan käyttöön. Lisäksi Connect Com väitti, että ei ole oikein korottaa unionin tuottajien voittomarginaalia 8 prosentista 12 prosenttiin ja vähentää tuojien voittomarginaali nollaan tai jopa tappiolliseksi. |
| --- | --- |

(736)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Connect Com väitti, että tullien ehdotettu taso ylittää merkittävästi voittomarginaalit. Tilanne aiheuttaisi merkittäviä tappioita, koska ne eivät kykenisi siirtämään tullien kustannuksia asiakkaille, joiden kanssa niillä on pitkäaikaisia ja kiinteähintaisia sopimuksia. Connect Com väitti lisäksi, että sen julkisten hankintojen voittomarginaali oli yleensä merkittävästi alempi kuin 20 prosenttia ja että tukien vastaiset toimenpiteet yhdessä polkumyyntitullien kanssa eivät mahdollistaisi niiden nykyisten sopimusten täyttämistä. Sen vuoksi tullit voisivat johtaa sen konkurssiin. Se myös väitti edelleen, että unionin tuottajat eivät kykene tai halua toimittaa sen vaatimuksia vastaavia valokaapeleita ajoissa, minkä vuoksi valokaapeleista tulee pulaa ja toimitusaikoihin ja verkostojen käyttöönottoon kohdistuu merkittäviä viiveitä, jos toimenpiteet otetaan käyttöön. Lisäksi Connect Com väitti, että ei ole oikein korottaa unionin tuottajien voittomarginaalia 8 prosentista 12 prosenttiin ja vähentää tuojien voittomarginaali nollaan tai jopa tappiolliseksi.

| (737) | Komissio totesi, että yhteistyössä toimineilla tuojilla on kiinteät liiketoimintasiteet valokaapeliensa toimittajiin Kiinassa, mutta niillä ei ole näiden toimittajien kanssa pitkäaikaisia sopimuksia, joissa vahvistettaisiin määrät tai ostohinnat. Tuojat tekevät säännöllisiä tilauksia suuremmista valokaapelimääristä ja saavat kustakin tilauksesta hintatarjouksen kiinalaisilta tuottajilta. Vaikka tuoja väittivät, että toimittajan vaihtaminen olisi kallista ja aikaa vievää, ne kaikki ostavat myös muista lähteistä (esim. unionista, Yhdysvalloista, Intiasta, Kazakstanista, Valko-Venäjältä, Ukrainasta), ja ne löysivät uusia toimittajia vuosien 2017–2018 väitetyn pulan aikana. Tämä osoittaa, että vaikka tuojien olisikin maksettava korkeampi hinta ennen toimenpiteiden käyttöönottoa tehdyistä muttei vielä saaduista tilauksista, niille ei olisi kohtuuttoman vaikeaa siirtyä käyttämään uusia toimittajia suhteellisen lyhyessä ajassa. |
| --- | --- |

(737)

Komissio totesi, että yhteistyössä toimineilla tuojilla on kiinteät liiketoimintasiteet valokaapeliensa toimittajiin Kiinassa, mutta niillä ei ole näiden toimittajien kanssa pitkäaikaisia sopimuksia, joissa vahvistettaisiin määrät tai ostohinnat. Tuojat tekevät säännöllisiä tilauksia suuremmista valokaapelimääristä ja saavat kustakin tilauksesta hintatarjouksen kiinalaisilta tuottajilta. Vaikka tuoja väittivät, että toimittajan vaihtaminen olisi kallista ja aikaa vievää, ne kaikki ostavat myös muista lähteistä (esim. unionista, Yhdysvalloista, Intiasta, Kazakstanista, Valko-Venäjältä, Ukrainasta), ja ne löysivät uusia toimittajia vuosien 2017–2018 väitetyn pulan aikana. Tämä osoittaa, että vaikka tuojien olisikin maksettava korkeampi hinta ennen toimenpiteiden käyttöönottoa tehdyistä muttei vielä saaduista tilauksista, niille ei olisi kohtuuttoman vaikeaa siirtyä käyttämään uusia toimittajia suhteellisen lyhyessä ajassa.

| (738) | Tasoitustoimenpiteillä on todennäköisesti tietty kielteinen vaikutus tuojiin ja ne voivat heikentää niiden kannattavuutta, mutta tuojat kykenevät kattamaan tullista johtuvan kustannusten kohoamisen ja/tai siirtämään osan siitä asiakkailleen, kun otetaan huomioon niiden merkittävät voittomarginaalit (yli 20 prosenttia). Niillä on myös mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia hankintalähteitä, mukaan lukien muiden kolmansien maiden ja unionin tuotannonalan toimittajat. Koska etuyhteydettömillä tuojilla on muita hankintalähteitä tarkasteltavana olevalle tuotteelle ja ne voivat kattaa tullien vaikutuksen ja/tai siirtää sen osittain asiakkailleen, nämä tekijät yhdessä tarkoittaisivat, että toimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuttaisi niihin suhteettomasti. |
| --- | --- |

(738)

Tasoitustoimenpiteillä on todennäköisesti tietty kielteinen vaikutus tuojiin ja ne voivat heikentää niiden kannattavuutta, mutta tuojat kykenevät kattamaan tullista johtuvan kustannusten kohoamisen ja/tai siirtämään osan siitä asiakkailleen, kun otetaan huomioon niiden merkittävät voittomarginaalit (yli 20 prosenttia). Niillä on myös mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia hankintalähteitä, mukaan lukien muiden kolmansien maiden ja unionin tuotannonalan toimittajat. Koska etuyhteydettömillä tuojilla on muita hankintalähteitä tarkasteltavana olevalle tuotteelle ja ne voivat kattaa tullien vaikutuksen ja/tai siirtää sen osittain asiakkailleen, nämä tekijät yhdessä tarkoittaisivat, että toimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuttaisi niihin suhteettomasti.

| (739) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto olisi haitallista EU:n digitalisaatio-ohjelman ja liitettävyystavoitteiden kannalta, koska se johtaisi tämän 5G-verkkojen kannalta ratkaisevan tärkeän tuotteen vakavaan pulaan ja hintojen kohoamiseen, mutta se ei toimittanut asiasta mitään näyttöä. |
| --- | --- |

(739)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan CCCME väitti, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto olisi haitallista EU:n digitalisaatio-ohjelman ja liitettävyystavoitteiden kannalta, koska se johtaisi tämän 5G-verkkojen kannalta ratkaisevan tärkeän tuotteen vakavaan pulaan ja hintojen kohoamiseen, mutta se ei toimittanut asiasta mitään näyttöä.

| (740) | Väitteitä, jotka koskivat laatueroja, toimituspulaa, unionin tuotannonalan kyvyttömyyttä tai haluttomuutta toimittaa tuotteita markkinoille, hintaeroja, tuojien kannattavuutta, monopolin tai oligopolin riskejä, innovointikannustimia ja televiestintäverkkojen käyttöönottoaikoja, ei perusteltu eikä niitä siten voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(740)

Väitteitä, jotka koskivat laatueroja, toimituspulaa, unionin tuotannonalan kyvyttömyyttä tai haluttomuutta toimittaa tuotteita markkinoille, hintaeroja, tuojien kannattavuutta, monopolin tai oligopolin riskejä, innovointikannustimia ja televiestintäverkkojen käyttöönottoaikoja, ei perusteltu eikä niitä siten voida hyväksyä.

| (741) | Tutkimuksessa joka tapauksessa osoitettiin, että yksi merkittävistä vahingon osatekijöistä tässä tapauksessa on juuri se, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vuoksi unionin tuotannonala ei kykene saavuttamaan voittotasoa, joka antaisi sille mahdollisuuden investoida muun muassa lisäkapasiteettiin, jotta se voisi täyttää kasvavan kysynnän laajenevilla unionin markkinoilla. Toimenpiteiden odotetaan palauttavan tasapuoliset toimintaedellytykset ja mahdollistavan tällaiset voitot, investoinnit ja kapasiteetin laajentamisen. |
| --- | --- |

(741)

Tutkimuksessa joka tapauksessa osoitettiin, että yksi merkittävistä vahingon osatekijöistä tässä tapauksessa on juuri se, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vuoksi unionin tuotannonala ei kykene saavuttamaan voittotasoa, joka antaisi sille mahdollisuuden investoida muun muassa lisäkapasiteettiin, jotta se voisi täyttää kasvavan kysynnän laajenevilla unionin markkinoilla. Toimenpiteiden odotetaan palauttavan tasapuoliset toimintaedellytykset ja mahdollistavan tällaiset voitot, investoinnit ja kapasiteetin laajentamisen.

| (742) | Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Connect Com väitti, että raaka-ainekustannukset olivat kohoamassa kaikilla sektoreilla ja että tämä vaikutti myös laajakaistakaapeleiden tuotantoon. Connect Com esitti esimerkkejä erään julkistamattoman kiinalaisen tavarantoimittajan hinnan kohoamisesta vuoden 2020 toiselta neljännekseltä vuoden 2021 toiselle neljännekselle. Connect Com väitti, että laajakaistaverkkojen laajentamiselle EU:ssa on kiireellinen tarve, mutta unionin tuottajat eivät kykene vastaamaan kysyntään lyhyellä aikavälillä kilpailukykyisillä ja hyväksyttävillä hinnoilla, minkä vuoksi tulleja ei pitäisi ottaa käyttöön tai ne olisi ainakin suspendoitava. |
| --- | --- |

(742)

Lopullisia päätelmiä koskevissa huomautuksissaan Connect Com väitti, että raaka-ainekustannukset olivat kohoamassa kaikilla sektoreilla ja että tämä vaikutti myös laajakaistakaapeleiden tuotantoon. Connect Com esitti esimerkkejä erään julkistamattoman kiinalaisen tavarantoimittajan hinnan kohoamisesta vuoden 2020 toiselta neljännekseltä vuoden 2021 toiselle neljännekselle. Connect Com väitti, että laajakaistaverkkojen laajentamiselle EU:ssa on kiireellinen tarve, mutta unionin tuottajat eivät kykene vastaamaan kysyntään lyhyellä aikavälillä kilpailukykyisillä ja hyväksyttävillä hinnoilla, minkä vuoksi tulleja ei pitäisi ottaa käyttöön tai ne olisi ainakin suspendoitava.

| (743) | Tämän hinnannousun edustavuutta tai vaikutusta käyttäjiin ei perusteltu. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(743)

Tämän hinnannousun edustavuutta tai vaikutusta käyttäjiin ei perusteltu. Näin ollen väite hylättiin.

6.3   Käyttäjien ja jakelijoiden etu

Käyttäjien ja jakelijoiden etu

| (744) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta hankkivat useat tuotannonalat, pääasiassa suuret teleoperaattorit, laajakaistaverkon laajentamisesta vastaavat viranomaiset (kuten kunnat), asentajat ja operaattorit sekä jakelijat. |
| --- | --- |

(744)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta hankkivat useat tuotannonalat, pääasiassa suuret teleoperaattorit, laajakaistaverkon laajentamisesta vastaavat viranomaiset (kuten kunnat), asentajat ja operaattorit sekä jakelijat.

| (745) | Jotkin käyttäjät toimivat tutkimuksessa yhteistyössä: kaksi suurta teleoperaattoria (Deutsche Telekom Saksassa ja Proximus Belgiassa), viisi verkkoasentajaa ja -operaattoria, yksi jakelija ja yksi pieni käyttäjä. Yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus Kiinasta tuotujen valokaapelien kokonaisvolyymistä oli alle 12 prosenttia ja EU:ssa kulutettujen valokaapelien kokonaisvolyymistä alle 9 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(745)

Jotkin käyttäjät toimivat tutkimuksessa yhteistyössä: kaksi suurta teleoperaattoria (Deutsche Telekom Saksassa ja Proximus Belgiassa), viisi verkkoasentajaa ja -operaattoria, yksi jakelija ja yksi pieni käyttäjä. Yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus Kiinasta tuotujen valokaapelien kokonaisvolyymistä oli alle 12 prosenttia ja EU:ssa kulutettujen valokaapelien kokonaisvolyymistä alle 9 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (746) | Monet käyttäjien kyselyvastauksista olivat erittäin puutteellisia, eikä niihin sisältynyt unionin etua koskevia väitteitä tai tietoja. Yksikään valokaapeleita hankkivista julkisista elimistä ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(746)

Monet käyttäjien kyselyvastauksista olivat erittäin puutteellisia, eikä niihin sisältynyt unionin etua koskevia väitteitä tai tietoja. Yksikään valokaapeleita hankkivista julkisista elimistä ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

| (747) | BYCN Axione ja eräs toinen käyttäjä, joka ostaa valokaapeleita pääasiassa unionin tuottajilta, eivät vastustaneet toimenpiteitä. Deutsche Telekom ja espanjalainen jakelija Comercial Electro Industrial S.A., jäljempänä ’Comel’, vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(747)

BYCN Axione ja eräs toinen käyttäjä, joka ostaa valokaapeleita pääasiassa unionin tuottajilta, eivät vastustaneet toimenpiteitä. Deutsche Telekom ja espanjalainen jakelija Comercial Electro Industrial S.A., jäljempänä ’Comel’, vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa.

| (748) | Deutsche Telekom odottaa valokaapelien kysynnän kasvua 5G:n massiivisen käyttöönoton vuoksi ja katsoo, että valokaapeleiden markkinat ovat maailmanlaajuiset ja niillä on standardoitua teknologiaa sekä globaali käyttöönotto ja toimittajat. Se väitti, että Kiinasta peräisin olevia valokaapeleita koskevista tulleista voi aiheutua merkittäviä ongelmia unionin kaapelien kysynnän turvaamiselle ja ne voivat haitata tai hidastaa verkkojen käyttöönottoa ja nostaa merkittävästi EU:n asiakkaiden kustannuksia. Se väitti myös, että hinnat ovat laskeneet ylikapasiteetin vuoksi ja että kaikki toimijat ovat investoineet kapasiteetin lisäämiseen väitetyn tarjontapulan aikana muutama vuosi sitten. |
| --- | --- |

(748)

Deutsche Telekom odottaa valokaapelien kysynnän kasvua 5G:n massiivisen käyttöönoton vuoksi ja katsoo, että valokaapeleiden markkinat ovat maailmanlaajuiset ja niillä on standardoitua teknologiaa sekä globaali käyttöönotto ja toimittajat. Se väitti, että Kiinasta peräisin olevia valokaapeleita koskevista tulleista voi aiheutua merkittäviä ongelmia unionin kaapelien kysynnän turvaamiselle ja ne voivat haitata tai hidastaa verkkojen käyttöönottoa ja nostaa merkittävästi EU:n asiakkaiden kustannuksia. Se väitti myös, että hinnat ovat laskeneet ylikapasiteetin vuoksi ja että kaikki toimijat ovat investoineet kapasiteetin lisäämiseen väitetyn tarjontapulan aikana muutama vuosi sitten.

| (749) | Komissio päätteli, että tasoitustulleista aiheutuu väistämättä kustannuksia käyttäjille, jotka ostavat valokaapelit Kiinasta, mutta että tämä johtuu kiinalaisten viejien epäterveestä vientikäyttäytymisestä. Lisäksi tutkimuksessa vahvistettiin, että valokaapelien osuus digitaaliverkkohankkeiden käyttöönoton kokonaiskustannuksista on vain vähäinen, 5G-verkkojen tapauksessa selvästi alle 5 prosenttia. Tarkasteltavana olevan tuotteen ostojen osuus yhteistyössä toimineiden teleoperaattoreiden liikevaihdosta on vähäinen, ja yritykset ostivat merkittävän osan valokaapeleista muista lähteistä. Mitä tulee toisen käyttäjän esittämään väitteeseen, jonka mukaan toimittajan vaihtaminen on vaikeaa (ks. 737 kappale), muiden tuojien on todettu ostavan myös eri lähteistä kolmansista maista. Käyttäjillä on myös mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia hankintalähteitä, mukaan lukien muiden kolmansien maiden toimittajat. Koska valokaapelien kysynnän odotetaan kasvavan tulevina vuosina, käyttäjät ja jakelijat kilpailevat aiempaa suuremmilla markkinoilla. Tämä tarjoaa niille mahdollisuuden jatkaa ja kehittää liiketoimintaansa, vaikka niiden hinnat kohoaisivatkin tasoitustullien vuoksi. |
| --- | --- |

(749)

Komissio päätteli, että tasoitustulleista aiheutuu väistämättä kustannuksia käyttäjille, jotka ostavat valokaapelit Kiinasta, mutta että tämä johtuu kiinalaisten viejien epäterveestä vientikäyttäytymisestä. Lisäksi tutkimuksessa vahvistettiin, että valokaapelien osuus digitaaliverkkohankkeiden käyttöönoton kokonaiskustannuksista on vain vähäinen, 5G-verkkojen tapauksessa selvästi alle 5 prosenttia. Tarkasteltavana olevan tuotteen ostojen osuus yhteistyössä toimineiden teleoperaattoreiden liikevaihdosta on vähäinen, ja yritykset ostivat merkittävän osan valokaapeleista muista lähteistä. Mitä tulee toisen käyttäjän esittämään väitteeseen, jonka mukaan toimittajan vaihtaminen on vaikeaa (ks. 737 kappale), muiden tuojien on todettu ostavan myös eri lähteistä kolmansista maista. Käyttäjillä on myös mahdollisuus käyttää vaihtoehtoisia hankintalähteitä, mukaan lukien muiden kolmansien maiden toimittajat. Koska valokaapelien kysynnän odotetaan kasvavan tulevina vuosina, käyttäjät ja jakelijat kilpailevat aiempaa suuremmilla markkinoilla. Tämä tarjoaa niille mahdollisuuden jatkaa ja kehittää liiketoimintaansa, vaikka niiden hinnat kohoaisivatkin tasoitustullien vuoksi.

| (750) | Lisäksi korostetaan, että Kiinan aiheuttama ylikapasiteetti ei oikeuta epäterveitä kaupan käytäntöjä, joista unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko vaarantaa sen tulevaisuuden samoin kuin tarjonnan monipuolisuuden ja näin ollen kilpailun unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(750)

Lisäksi korostetaan, että Kiinan aiheuttama ylikapasiteetti ei oikeuta epäterveitä kaupan käytäntöjä, joista unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko vaarantaa sen tulevaisuuden samoin kuin tarjonnan monipuolisuuden ja näin ollen kilpailun unionin markkinoilla.

| (751) | Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuta suhteettomasti käyttäjiin ja jakelijoihin. |
| --- | --- |

(751)

Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuta suhteettomasti käyttäjiin ja jakelijoihin.

6.4   Muut tekijät

Muut tekijät

| (752) | Valokaapeleita tarvitaan nopeiden laajakaistaverkkojen rakentamiseen, minkä vuoksi ne ovat erittäin tärkeitä kaikkialla EU:ssa kansalaisille, yrityksille ja viranomaisille, jotka ovat näistä verkoista riippuvaisia kotona työskentelyn, opiskelun, liiketoiminnan harjoittamisen tai palvelujen tarjoamisen kannalta. NextGenerationEU-ohjelman (152) kautta toteutettavat investoinnit ovat yksi Euroopan unionin prioriteeteista, ja niiden tarkoituksena on myös ottaa käyttöön laajakaistainfrastruktuuri, joka ulottuu kaikkialle EU:ssa. Valokaapelit ovat näin ollen keskeisellä sijalla EU:n digitaalisen vuosikymmenen (153) ja digitaalisen suvereniteetin kannalta. |
| --- | --- |

(752)

Valokaapeleita tarvitaan nopeiden laajakaistaverkkojen rakentamiseen, minkä vuoksi ne ovat erittäin tärkeitä kaikkialla EU:ssa kansalaisille, yrityksille ja viranomaisille, jotka ovat näistä verkoista riippuvaisia kotona työskentelyn, opiskelun, liiketoiminnan harjoittamisen tai palvelujen tarjoamisen kannalta. NextGenerationEU-ohjelman (152) kautta toteutettavat investoinnit ovat yksi Euroopan unionin prioriteeteista, ja niiden tarkoituksena on myös ottaa käyttöön laajakaistainfrastruktuuri, joka ulottuu kaikkialle EU:ssa. Valokaapelit ovat näin ollen keskeisellä sijalla EU:n digitaalisen vuosikymmenen (153) ja digitaalisen suvereniteetin kannalta.

152

153

| (753) | Kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen merkitys edellä mainittujen julkisten tavoitteiden kannalta, komissio on analysoinut huolellisesti mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksen laajakaistaverkkohankkeiden käyttöönottoon. |
| --- | --- |

(753)

Kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen merkitys edellä mainittujen julkisten tavoitteiden kannalta, komissio on analysoinut huolellisesti mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksen laajakaistaverkkohankkeiden käyttöönottoon.

| (754) | Useat osapuolet väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto vahingoittaisi kuluttajia ja julkisia budjetteja, koska valokaapelien hinta ja näin ollen verkkohankkeiden kokonaishinta nousisi. |
| --- | --- |

(754)

Useat osapuolet väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto vahingoittaisi kuluttajia ja julkisia budjetteja, koska valokaapelien hinta ja näin ollen verkkohankkeiden kokonaishinta nousisi.

| (755) | Komissio on sen vuoksi analysoinut valokaapelien kustannusten osuutta verkkohankkeiden kokonaiskustannuksista. Tutkimuksen mukaan valokaapelien osuus digitaaliverkkojen käyttöönoton kokonaiskustannuksista on vähäinen. Hankkeiden merkittävien kustannustekijä ovat rakennustyöt (eli maan kaivaminen kaapeleiden sijoittamiseksi), joiden osuus kustannuksista on noin 80 prosenttia. Loput 20 prosenttia muodostuvat materiaalikustannuksista, joihin sisältyy muitakin tuotteita, kuten putket, kaapit ja liittimet. Komissio totesi, että valokaapelien osuus verkkohankkeen kokonaiskustannuksista on vähäinen, yhden käyttäjän mukaan 5G-hankkeissa alle 5 prosenttia. EU:n tuottajat ja yhteistyössä toimineet tuojat väittivät, että valokaapelien osuus verkkohankkeen kokonaiskustannuksista on noin 5–10 prosenttia. |
| --- | --- |

(755)

Komissio on sen vuoksi analysoinut valokaapelien kustannusten osuutta verkkohankkeiden kokonaiskustannuksista. Tutkimuksen mukaan valokaapelien osuus digitaaliverkkojen käyttöönoton kokonaiskustannuksista on vähäinen. Hankkeiden merkittävien kustannustekijä ovat rakennustyöt (eli maan kaivaminen kaapeleiden sijoittamiseksi), joiden osuus kustannuksista on noin 80 prosenttia. Loput 20 prosenttia muodostuvat materiaalikustannuksista, joihin sisältyy muitakin tuotteita, kuten putket, kaapit ja liittimet. Komissio totesi, että valokaapelien osuus verkkohankkeen kokonaiskustannuksista on vähäinen, yhden käyttäjän mukaan 5G-hankkeissa alle 5 prosenttia. EU:n tuottajat ja yhteistyössä toimineet tuojat väittivät, että valokaapelien osuus verkkohankkeen kokonaiskustannuksista on noin 5–10 prosenttia.

| (756) | EU:n suurten verkko-operaattorien ja suurista verkkohankkeista vastaavien julkisten elinten vähäinen yhteistyö viittaa siihen, että valokaapeleita koskevilla mahdollisilla toimenpiteillä ei olisi merkittävää vaikutusta näiden hankkeiden kustannuksiin ja ajoitukseen. |
| --- | --- |

(756)

EU:n suurten verkko-operaattorien ja suurista verkkohankkeista vastaavien julkisten elinten vähäinen yhteistyö viittaa siihen, että valokaapeleita koskevilla mahdollisilla toimenpiteillä ei olisi merkittävää vaikutusta näiden hankkeiden kustannuksiin ja ajoitukseen.

6.5   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (757) | Tutkimuksessa todettiin, että unionissa ja muissa kolmansissa maissa on riittävästi kapasiteettia Kiinasta peräisin olevan tuonnin korvaamiseksi. Lisäksi tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden investoida tuotantolaitoksiinsa unionissa ja uuteen teknologiaan käyttäjäteollisuuden hyödyksi. Samaan aikaan toimenpiteillä ei estettäisi tuontia kolmansista maista (mukaan lukien Kiinasta), jotka kilpailevat reilusti unionin markkinoilla. Vaikka valokaapelien kysyntä lisääntyisikin tulevina vuosina, kuten markkinatoimijat odottavat, tarkasteltavana olevan tuotteen tuojilla ja käyttäjillä ei ole merkittäviä toimituspulan riskejä eikä valokaapeliin perustuvan laajakaistaverkon käyttöönotto kotitalouksissa ja yrityksissä näin ollen viivästy. |
| --- | --- |

(757)

Tutkimuksessa todettiin, että unionissa ja muissa kolmansissa maissa on riittävästi kapasiteettia Kiinasta peräisin olevan tuonnin korvaamiseksi. Lisäksi tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden investoida tuotantolaitoksiinsa unionissa ja uuteen teknologiaan käyttäjäteollisuuden hyödyksi. Samaan aikaan toimenpiteillä ei estettäisi tuontia kolmansista maista (mukaan lukien Kiinasta), jotka kilpailevat reilusti unionin markkinoilla. Vaikka valokaapelien kysyntä lisääntyisikin tulevina vuosina, kuten markkinatoimijat odottavat, tarkasteltavana olevan tuotteen tuojilla ja käyttäjillä ei ole merkittäviä toimituspulan riskejä eikä valokaapeliin perustuvan laajakaistaverkon käyttöönotto kotitalouksissa ja yrityksissä näin ollen viivästy.

| (758) | Ilman toimenpiteitä käyttäjät, tuojat, loppuasiakkaat ja julkiset budjetit saattavat lyhyellä aikavälillä hyötyä halvemmista tuotteita, mutta Kiinasta tuleva tuettu tuonti ajaisi väistämättä unionin tuottajat pois unionin markkinoilta, minkä seurauksena käyttäjäteollisuus menettäisi arvokkaita hankintalähteitä ja tuontihinnat saattaisivat kohota ilman unionin tuottajien taholta tulevaa kilpailua. Unionin tuottajien selviytyminen on keskeistä EU:n digitaalisen suvereniteetin kannalta. |
| --- | --- |

(758)

Ilman toimenpiteitä käyttäjät, tuojat, loppuasiakkaat ja julkiset budjetit saattavat lyhyellä aikavälillä hyötyä halvemmista tuotteita, mutta Kiinasta tuleva tuettu tuonti ajaisi väistämättä unionin tuottajat pois unionin markkinoilta, minkä seurauksena käyttäjäteollisuus menettäisi arvokkaita hankintalähteitä ja tuontihinnat saattaisivat kohota ilman unionin tuottajien taholta tulevaa kilpailua. Unionin tuottajien selviytyminen on keskeistä EU:n digitaalisen suvereniteetin kannalta.

| (759) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa. |
| --- | --- |

(759)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa.

7.   LOPULLISET TASOITUSTOIMENPITEET

LOPULLISET TASOITUSTOIMENPITEET

| (760) | Tukea, merkittävää vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella ja perusasetuksen 15 artiklan mukaisesti käyttöön olisi otettava lopullinen tasoitustulli. |
| --- | --- |

(760)

Tukea, merkittävää vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella ja perusasetuksen 15 artiklan mukaisesti käyttöön olisi otettava lopullinen tasoitustulli.

7.1   Lopullisten tasoitustoimenpiteiden taso

Lopullisten tasoitustoimenpiteiden taso

| (761) | Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaan lopullisen tasoitustullin suuruus ei saa ylittää todettua tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrää. |
| --- | --- |

(761)

Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaan lopullisen tasoitustullin suuruus ei saa ylittää todettua tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrää.

| (762) | Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa todetaan, että ”[j]os komissio voi kaikkien toimitettujen tietojen perusteella selvästi päätellä, ettei ole unionin edun mukaista määrittää toimenpiteiden määrää kolmannen alakohdan mukaisesti, tasoitustullin määrän on oltava alhaisempi, jos tällainen alhaisempi määrä on riittävä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi”. |
| --- | --- |

(762)

Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa todetaan, että ”[j]os komissio voi kaikkien toimitettujen tietojen perusteella selvästi päätellä, ettei ole unionin edun mukaista määrittää toimenpiteiden määrää kolmannen alakohdan mukaisesti, tasoitustullin määrän on oltava alhaisempi, jos tällainen alhaisempi määrä on riittävä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi”.

| (763) | Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaan lopullisen tasoitustullin suuruus ei saa ylittää todettua tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrää. |
| --- | --- |

(763)

Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaan lopullisen tasoitustullin suuruus ei saa ylittää todettua tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrää.

| (764) | Edellä esitetyn perusteella lopulliset tasoitustullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:






  Yritys | Tasoitustulli |
| --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(764)

Edellä esitetyn perusteella lopulliset tasoitustullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

Yritys

Tasoitustulli

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3 %

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Muut sekä tukien että polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset, jotka luetellaan liitteessä I

7,8  %

Muut polkumyynnin vastaisessa mutta ei tukien vastaisessa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset, jotka luetellaan liitteessä II

10,3 %

Kaikki muut yritykset

10,3 %

| (765) | Tukien vastainen tutkimus tehtiin rinnakkain Kiinasta peräisin olevaa samaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen kanssa, ja siinä komissio otti käyttöön polkumyyntimarginaalin tasoiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. Komissio varmisti, että tuen ja polkumyynnin tasoa osoittavan kumulatiivisen tullin käyttöönotto ei johda tuetun tuonnin vaikutusten kaksinkertaiseen tasoittamiseen eli kaksinkertaiseen laskemiseen perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan sekä asiaa koskevan sovellettavan oikeuskäytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(765)

Tukien vastainen tutkimus tehtiin rinnakkain Kiinasta peräisin olevaa samaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen kanssa, ja siinä komissio otti käyttöön polkumyyntimarginaalin tasoiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. Komissio varmisti, että tuen ja polkumyynnin tasoa osoittavan kumulatiivisen tullin käyttöönotto ei johda tuetun tuonnin vaikutusten kaksinkertaiseen tasoittamiseen eli kaksinkertaiseen laskemiseen perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan sekä asiaa koskevan sovellettavan oikeuskäytännön mukaisesti.

| (766) | Normaaliarvo muodostettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (154) 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti käyttämällä vääristymättömiä hintoja ja voittoa asianmukaisessa edustavassa maassa. Näin ollen perusasetuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja välttääkseen kaksinkertaista laskemisen komissio otti ensin käyttöön lopullisen tasoitustullin vahvistetun lopullisen tukimäärän tasoisena ja otti sen jälkeen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, joka vastaa polkumyyntimarginaalia, josta on vähennetty tasoitustullin määrä, erillisessä polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa vahvistettuun vahingon korjaavaan tasoon asti. Koska komissio vähensi todetusta polkumyyntimarginaalista Kiinassa vahvistetun koko tuen määrän, ongelmana ei ollut perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kaksinkertainen laskeminen. |
| --- | --- |

(766)

Normaaliarvo muodostettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (154) 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti käyttämällä vääristymättömiä hintoja ja voittoa asianmukaisessa edustavassa maassa. Näin ollen perusasetuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja välttääkseen kaksinkertaista laskemisen komissio otti ensin käyttöön lopullisen tasoitustullin vahvistetun lopullisen tukimäärän tasoisena ja otti sen jälkeen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, joka vastaa polkumyyntimarginaalia, josta on vähennetty tasoitustullin määrä, erillisessä polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa vahvistettuun vahingon korjaavaan tasoon asti. Koska komissio vähensi todetusta polkumyyntimarginaalista Kiinassa vahvistetun koko tuen määrän, ongelmana ei ollut perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kaksinkertainen laskeminen.

154

| (767) | Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, komissio totesi, että otokseen valituille yrityksille asetettu korkein tulli olisi ”kaikkia muita yrityksiä” edustava. Kaikkiin muihin yrityksiin sovellettava tulli peritään niiltä yrityksiltä, jotka eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(767)

Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, komissio totesi, että otokseen valituille yrityksille asetettu korkein tulli olisi ”kaikkia muita yrityksiä” edustava. Kaikkiin muihin yrityksiin sovellettava tulli peritään niiltä yrityksiltä, jotka eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa.

| (768) | Perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuen kokonaismäärä laskettiin otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettujen tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien painotetun keskimääräisen kokonaismäärän perusteella ottamatta huomioon merkityksettömiä määriä ja tukimääriä, joihin sovelletaan perusasetuksen 28 artiklan 1 kohtaa. Komissio ei kuitenkaan jättänyt huomiotta osittain käytettävissä oleviin tietoihin perustuvia havaintoja määrien määrittämiseksi. Komissio katsoi, että käytettävissä olevat tiedot, joita kyseisissä tapauksissa sovellettiin, eivät vaikuttaneet huomattavasti niihin tietoihin, joita tarvittiin tuen määrän määrittämiseen oikeudenmukaisesti, joten viejille, joita ei pyydetty toimimaan tutkimuksessa yhteistyössä, ei aiheutunut haittaa tästä lähestymistavasta. |
| --- | --- |

(768)

Perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuen kokonaismäärä laskettiin otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettujen tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien painotetun keskimääräisen kokonaismäärän perusteella ottamatta huomioon merkityksettömiä määriä ja tukimääriä, joihin sovelletaan perusasetuksen 28 artiklan 1 kohtaa. Komissio ei kuitenkaan jättänyt huomiotta osittain käytettävissä oleviin tietoihin perustuvia havaintoja määrien määrittämiseksi. Komissio katsoi, että käytettävissä olevat tiedot, joita kyseisissä tapauksissa sovellettiin, eivät vaikuttaneet huomattavasti niihin tietoihin, joita tarvittiin tuen määrän määrittämiseen oikeudenmukaisesti, joten viejille, joita ei pyydetty toimimaan tutkimuksessa yhteistyössä, ei aiheutunut haittaa tästä lähestymistavasta.

| (769) | Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:










  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Tukiprosentti | Vahingon korjaava taso | Tasoitustulli | Polkumyyntitulli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(769)

Edellä esitetyn perusteella kyseiset tullit otetaan käyttöön seuraavassa esitetyn suuruisina:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Tukiprosentti

Vahingon korjaava taso

Tasoitustulli

Polkumyyntitulli

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

10,3  %

61,3 %

10,3 %

33,7  %

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

5,1  %

42,0  %

5,1  %

14,6  %

Muut sekä tukien että polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset, jotka luetellaan liitteessä I

31,2  %

7,8  %

52,7 %

7,8  %

23,4  %

Muut polkumyynnin vastaisessa mutta ei tukien vastaisessa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset, jotka luetellaan liitteessä II

31,2  %

10,3 %

52,8 %

10,3 %

20,9  %

Kaikki muut yritykset

44,0  %

10,3  %

61,3 %

10,3 %

33,7  %

| (770) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettu yksilöllinen tasoitustulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon kyseisessä tutkimuksessa todettu asianomaista yritystä koskeva tilanne. Tätä tullia voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien mainitun yrityksen tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(770)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettu yksilöllinen tasoitustulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon kyseisessä tutkimuksessa todettu asianomaista yritystä koskeva tilanne. Tätä tullia voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien mainitun yrityksen tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (771) | Jos yritys muuttaa myöhemmin nimeään, se voi pyytää yksilöllisen tullin soveltamista. Pyyntö on osoitettava komissiolle. Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(771)

Jos yritys muuttaa myöhemmin nimeään, se voi pyytää yksilöllisen tullin soveltamista. Pyyntö on osoitettava komissiolle. Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdess

7.2   Seurantaa koskeva erityislauseke

Seurantaa koskeva erityislauseke

| (772) | Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten tasoitustullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä tasoitustullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontitavaroista, joiden mukana ei ole tällaista kauppalaskua, olisi kannettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava tasoitustulli. |
| --- | --- |

(772)

Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten tasoitustullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä tasoitustullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontitavaroista, joiden mukana ei ole tällaista kauppalaskua, olisi kannettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava tasoitustulli.

| (773) | Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä tasoitustulleja tuontiin, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten olisi tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esim. lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(773)

Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa yksilöllisiä tasoitustulleja tuontiin, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten olisi tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esim. lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

| (774) | Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli. |
| --- | --- |

(774)

Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli.

| (775) | Tasoitustullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkia muita yrityksiä koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(775)

Tasoitustullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkia muita yrityksiä koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

8.   PÄÄTELMIEN ILMOITTAMINEN

PÄÄTELMIEN ILMOITTAMINEN

| (776) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa lopullisen tasoitustullin käyttöönottoa Kiinasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta. |
| --- | --- |

(776)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa lopullisen tasoitustullin käyttöönottoa Kiinasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta.

9.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (777) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (155) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
| --- | --- |

(777)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (155) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

155

| (778) | Kuten 765 ja 769 kappaleessa selitetään, komissio vähensi polkumyyntimarginaalista osan tukimäärää välttääkseen kaksinkertaisen laskemisen. Näin ollen jos lopullisia tasoitustulleja muutetaan tai ne poistetaan, polkumyyntitullien tasoa pitäisi automaattisesti korottaa samassa suhteessa, jotta ne kuvastaisivat kaksinkertaisen laskemisen tosiasiallista määrää tämän muutoksen tai poistamisen seurauksena. Polkumyyntitulleja pitäisi muuttaa tämän asetuksen voimaantulosta alkaen. |
| --- | --- |

(778)

Kuten 765 ja 769 kappaleessa selitetään, komissio vähensi polkumyyntimarginaalista osan tukimäärää välttääkseen kaksinkertaisen laskemisen. Näin ollen jos lopullisia tasoitustulleja muutetaan tai ne poistetaan, polkumyyntitullien tasoa pitäisi automaattisesti korottaa samassa suhteessa, jotta ne kuvastaisivat kaksinkertaisen laskemisen tosiasiallista määrää tämän muutoksen tai poistamisen seurauksena. Polkumyyntitulleja pitäisi muuttaa tämän asetuksen voimaantulosta alkaen.

| (779) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (156) 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(779)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (156) 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

156

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia yksimuotovalokaapeleita, jotka muodostuvat yhdestä tai useammasta kuidusta, joista kullakin on oma kuorensa, sekä suojapäällysteestä, ja joihin voi olla yhdistetty sähköjohtimia ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8544 70 00 (Taric-koodi 8544700010).

Tutkimukseen eivät sisälly seuraavat tuotteet:

| i) | kaapelit, joiden jokaisen optisen kuidun jommassakummassa tai kummassakin päässä on käyttövalmiit liittimet ja |
| --- | --- |

i)

kaapelit, joiden jokaisen optisen kuidun jommassakummassa tai kummassakin päässä on käyttövalmiit liittimet ja

| ii) | merenalaiseen käyttöön tarkoitetut kaapelit. Merenalaiseen käyttöön tarkoitetut kaapelit ovat muovieristeisiä valokaapeleita, joissa on kupari- tai alumiinijohdin ja joissa kuidut ovat metallimoduul(e)issa. |
| --- | --- |

ii)

merenalaiseen käyttöön tarkoitetut kaapelit. Merenalaiseen käyttöön tarkoitetut kaapelit ovat muovieristeisiä valokaapeleita, joissa on kupari- tai alumiinijohdin ja joissa kuidut ovat metallimoduul(e)issa.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tasoitustulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Lopullinen tasoitustulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  1. | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

Yritys

Lopullinen tasoitustulli

Taric-lisäkoodi

FTT-ryhmä:

1.

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| 2. | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

2.

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| 3. | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3 %

C696

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

C697

Muut sekä tukien että polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset, jotka luetellaan liitteessä I

7,8  %

Muut polkumyynnin vastaisessa mutta ei tukien vastaisessa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset, jotka luetellaan liitteessä II

10,3 %

Kaikki muut yritykset

10,3 %

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen tasoitustullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkasteltavana olevan tuotteen) (määrän) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

5.   Tulli-ilmoituksessa on ilmoitettava 1 artiklan 1 kohdassa kuvatun tuotteen pituus kilometreinä edellyttäen, että tämä tieto on neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (157) liitteen I mukainen.

6.   Tapauksissa, joissa tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tasoitustulli on vähennetty polkumyyntitullista, asetuksen (EU) 2016/1037 21 artiklan mukaiset palautusta koskevat pyynnöt käynnistävät kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta myös palautusta koskevan tutkimusajanjakson aikana vallitsevaa polkumyyntimarginaalia koskevan arvioinnin.

2 artikla

Muutetaan komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2011 (158) seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:







  Yritys | Lopullinen polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| FTT-ryhmä:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

1)

Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:

Yritys

Lopullinen polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

FTT-ryhmä:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

33,7  %

C696

ZTT-ryhmä:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

14,6  %

C697

Muut sekä tukien että polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset, jotka luetellaan liitteessä I

23,4  %

Muut polkumyynnin vastaisessa mutta ei tukien vastaisessa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset, jotka luetellaan liitteessä II

20,9  %

Kaikki muut yritykset

33,7  %

C699”

| 2) | Lisätään uusi 1 artiklan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Jos komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/72 (*1) 1 artiklan nojalla käyttöön otettuja lopullisia tasoitustulleja muutetaan tai ne poistetaan, 2 kohdassa tai liitteessä I tai II määriteltyjä tulleja korotetaan samassa suhteessa mutta enintään yrityskohtaisesti todettuun tosiasialliseen polkumyyntimarginaaliin tai vahinkomarginaaliin asti tämän asetuksen voimaantulosta lähtien.


  (*1)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/72, annettu 18 päivänä tammikuuta 2022, lopullisten tasoitustullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2011 muuttamisesta (EUVL L 12, 19.1.2022, s. 34)”
  " |
| --- | --- |

2)

Lisätään uusi 1 artiklan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Jos komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/72 (*1) 1 artiklan nojalla käyttöön otettuja lopullisia tasoitustulleja muutetaan tai ne poistetaan, 2 kohdassa tai liitteessä I tai II määriteltyjä tulleja korotetaan samassa suhteessa mutta enintään yrityskohtaisesti todettuun tosiasialliseen polkumyyntimarginaaliin tai vahinkomarginaaliin asti tämän asetuksen voimaantulosta lähtien.

(*1)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/72, annettu 18 päivänä tammikuuta 2022, lopullisten tasoitustullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2011 muuttamisesta (EUVL L 12, 19.1.2022, s. 34)”
  "

*1

| 3) | Lisätään uusi 1 artiklan 8 kohta seuraavasti:

  ”8.   Tapauksissa, joissa tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tasoitustulli on vähennetty polkumyyntitullista, asetuksen (EU) 2016/1037 21 artiklan mukaiset palautusta koskevat pyynnöt käynnistävät kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta myös palautusta koskevan tutkimusajanjakson aikana vallitsevaa polkumyyntimarginaalia koskevan arvioinnin.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään uusi 1 artiklan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Tapauksissa, joissa tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tasoitustulli on vähennetty polkumyyntitullista, asetuksen (EU) 2016/1037 21 artiklan mukaiset palautusta koskevat pyynnöt käynnistävät kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta myös palautusta koskevan tutkimusajanjakson aikana vallitsevaa polkumyyntimarginaalia koskevan arvioinnin.”

| 4) | Korvataan liite I tämän asetuksen liitteillä I ja II. |
| --- | --- |

4)

Korvataan liite I tämän asetuksen liitteillä I ja II.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  
  EUVL C 442, 21.12.2020, s. 18.

2

(3)  Termiä ’Kiinan viranomaiset’ käytetään tässä asetuksessa laajasti niin, että se sisältää valtioneuvoston, kaikki ministeriöt, osastot ja virastot sekä keskus-, alue- ja paikallishallinnon.

3

(4)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 316, 24.9.2020, s. 10).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/969, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 muuttamisesta (kuumavalssattuja levyvalmisteita koskeva tapaus) (EUVL L 146, 9.6.2017, s. 17); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1690, annettu 9 päivänä marraskuuta 2018, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen linja-autoissa ja kuorma-autoissa käytettävien uusien tai uudelleen pinnoitettujen pneumaattisten kumisten renkaiden, joiden kuormitustunnus on suurempi kuin 121, tuonnissa käyttöön otettavasta lopullisesta tasoitustullista ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen linja-autoissa ja kuorma-autoissa käytettävien uusien tai uudelleen pinnoitettujen pneumaattisten kumisten ulkorenkaiden, joiden kuormitustunnus on suurempi kuin 121, tuonnissa käyttöön otettavasta lopullisesta polkumyyntitullista ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/163 kumoamisesta annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1579 muuttamisesta (renkaita koskeva tapaus) (EUVL L 283, 12.11.2018, s. 1); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/72, annettu 17 päivänä tammikuuta 2019, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sähköpolkupyörien tuonnissa (sähköpolkupyöriä koskeva tapaus) (EUVL L 16, 18.1.2019, s. 5); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/776, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2020, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Egyptistä peräisin olevien tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Egyptistä peräisin olevien tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/492 muuttamisesta (lasikuitukankaita koskeva tapaus) (EUVL L 189, 15.6.2020, s. 33).

5

(6)  Ks. paneelin raportti United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China, WT/DS437/R, 16.1.2015, 7.152 kohta.

6

(7)  Ks. alaviitteessä 5 mainitut tapaukset.

7

(8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2508

8

(9)  Ilmoitus Covid-19 -epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (2020/C 86/06) (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

9

(10)  Komission yksikköjen valmisteluasiakirja ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations”, jäljempänä ’maaraportti’, SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, luku 4, s. 41, 42 ja 83.

10

(11)  Ks. ohjeistava luettelo keskeisistä tuotteista ja palveluista strategisilla uusilla tuotannonaloilla: http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf ja Made in China 2025 -luettelo ”Four Essentials”: http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html ja http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf (kaikilla sivustoilla käyty viimeksi 18.8.2021).

11

(12)  Maaraportti, 2 luku, s. 17.

12

(13)  Notice of the State Council on the Issue of Made in China 2025 (Guofa (2015) No. 28) - Government Information Disclosure Column (www.gov.cn) (sivustolla käyty viimeksi 28.6.2021).

13

(14)  Ks. US-China Economic and Security Review Commission: 13. viisivuotissuunnitelma, s. 12.

14

(15)  http://www.gov.cn/xinwen/2014-10/14/content_2764849.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.8.2021).

15

(16)  http://www.forestry.gov.cn/lczb/5/20210429/101204144404645.html (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

16

(17)  https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/gjss/sjdt/201806/t20180612_1154987.html?code=&state=123 (sivustolla (käyty viimeksi 6.8.2021)

17

(18)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf (sivustolla käyty viimeksi 28.6.2021).

18

(19)  Ks. Made in China 2025, luku 4: Strateginen tuki.

19

(20)  http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html (sivustolla käyty viimeksi 6.8.2021).

20

(21)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-06/24/content_9972.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.8.2021).

21

(22)  http://www.gov.cn/xinwen/2016-12/08/content_5145162.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.8.2021).

22

(23)  http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n4509627/c5862297/part/5862506.doc (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

23

(24)  https://www.miit.gov.cn/ztzl/rdzt/znzzxggz/wjfb/art/2020/art_4430cca546bd4f4c9dd7c96b31bc7c11. html (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

24

(25)  https://www.directindustry.com/soc/yangtze-optical-fibre-cable-joint-stock-limited-company-212621.html (sivustolla käyty viimeksi 6.8.2021).

25

(26)  http://www.gov.cn/zwgk/2009-04/15/content_1282430.htm (sivustolla käyty viimeksi 2.8.2021).

26

(27)  http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm (sivustolla käyty viimeksi 2.8.2021).

27

(28)  http://www.gov.cn/zwgk/2010-04/08/content_1576039.htm (sivustolla käyty viimeksi 2.8.2021).

28

(29)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-07/04/content_10002.htm (sivustolla käyty viimeksi 2.8.2021).

29

(30)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm (sivustolla käyty viimeksi 5.8.2021).

30

(31)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/gg/201702/t20170204_961174.html?code=&state=123 (sivustolla käyty viimeksi 3.8.2021).

31

(32)  http://www.gov.cn/zwgk/2006-12/21/content_474651.htm (sivustolla käyty viimeksi 7.8.2021).

32

(33)  http://www.most.gov.cn/xwzx/xwfb/200312/t20031214_10451.html (sivustolla käyty viimeksi 7.8.2021).

33

(34)  Valituselimen raportti, ”European Communities and Certain Member States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft”.

34

(35)  https://itlaw.wikia.org/wiki/Broadband_infrastructure (sivustolla käyty viimeksi 26.10.2021).

35

https://www.investopedia.com/terms/b/broadband.asp (sivustolla käyty viimeksi 26.10.2021).

(36)  Teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (annettu kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 9, 27.3.2011, ja muutettu kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission päätöksellä, joka koskee kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 21 annetun teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon (vuoden 2011 versio) asiaa koskevien lausekkeiden muuttamista, annettu 16.2.2013).

36

(37)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

37

(38)  13th Five Year Plan on National High Tech Industry Development Zones (2017), s. 9, http://www.most.gov.cn/xxgk/xinxifenlei/fdzdgknr/fgzc/gfxwj/gfxwj2017/201705/t20170510_132712.html (sivustolla käyty viimeksi 10.8.2021).

38

th

(39)  Preferential policies of the National High-Tech Industrial Development Zones, s. 1.

39

(40)  Preferential policies of the National High-Tech Industrial Development Zones, s. 1.

40

(41)  Ks. luettelon 3.3.1 jakso.

41

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

(42)  Ks. Zhejiangin provinssin viranomaisten ilmoitus ”The Zhejiang Province’s Action Plan for Comprehensive Transformation and Upgrade of Traditional Manufacturing Industries (2017–2020)”. http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html (sivustolla käyty viimeksi 11.8.2021).

42

(43)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/ (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

43

(44)  Ks. artikkeli Wuhan East Lake: a National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies, Pedata-verkkosivusto, 27.2.2013, https://free.pedata.cn/755314.html (sivustolla käyty viimeksi 10.8.2021). Ks. seuraava ote: ”Kymmenen yritystä on listattu ”New Third Boardissa”, ja ne ovat saaneet valtion tukia; [...] Pääomasijoitusrahastojen houkuttelemiseksi asettautumaan teollisuuspuistoon tai tekemään sijoituksia teollisuuspuistossa sijaitseviin yrityksiin Hubein provinssin, Wuhanin kunnan ja East Lake High-tech Zonen virastot ovat perustaneet riskipääoman ohjausrahastoja. Vaikka pääomasijoitustoiminta sisämaassa sijaitsevalla East Lake High-tech Zone -alueella alkoi myöhään rannikkoalueilla sijaitseviin huipputeknologia-alueisiin verrattuna, sen houkuttelevuus riskipääoma-/pääomasijoituslaitosten kannalta on suhteellisen merkittävä, mikä johtuu yrityksen rekisteröinnin esteettömyydestä, vahvasta kannustinpoliittisesta tuesta ja useista valtion ohjausrahastoista.”.

44

(45)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, s. 133, 138 ja 139 (sivustolla käyty viimeksi 11.8.2021).

45

(46)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf, s. 205 ja 215 (sivustolla käyty viimeksi 11.8.2021).

46

(47)  
  EYVL C 394, 17.12.1998, s. 6.

47

(48)  Ks. muun muassa neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 452/2011 (EUVL L 128, 14.5.2011, s. 18) (päällystetty hienopaperi), neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 215/2013 (EUVL L 73, 11.3.2013 s. 16) (orgaanisella aineella pinnoitetut teräslevyt), komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/366 (EUVL L 56, 3.3.2017, s. 1) (aurinkopaneelit), komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1379/2014 (EUVL L 367, 23.12.2014, s. 22) (lasikuitufilamentti), komission täytäntöönpanopäätös 2014/918/EU (EUVL L 360, 17.12.2014, s. 65) (polyesterikatkokuidut).

48

(49)  Paneelin raportti, EC – Large Civil Aircraft, 7.1230–7.1231 kohta; paneelin raportti, US – AD/CVD (China), 9.138–9.139 kohta.

49

(50)  Paneelin raportti, United States – Definitive Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China, (WT/DS379/R), 9.140–9.144, 9.157 kohta.

50

(51)  WT/DS379/AB/R (US – Anti-dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), valituselimen raportti, 11.3.2011, DS 379, 318 kohta. Ks. myös WT/DS436/AB/R (US – Carbon Steel (India)), valituselimen raportti, 8.12.2014, 4.9–4.10 ja 4.17–4.20 kohta, ja WT/DS437/AB/R (United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China), valituselimen raportti, 18.12.2014, 4.92 kohta.

51

(52)  Kiinan kansantasavallan valtioneuvoston asetus nro 283.

52

(53)  https://www.reuters.com/article/us-china-banks-party-idUSKBN1JN0XN (sivustolla käyty viimeksi 13.8.2021).

53

(54)  Seuraavien mukaisesti: CBIRC:n täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka koskevat ulkomaisrahoitteisten pankkien hallinnollisiin lisensseihin liittyviä seikkoja (CBIRC:n määräys nro 1 [2017]), CBIRC:n täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka koskevat ulkomaisrahoitteisten pankkien hallinnollisiin lisensseihin liittyviä seikkoja (CBIRC:n määräys nro 4 [2015]), CBIRC:n hallintotoimenpiteet, jotka koskevat rahoituslaitosten johtajien ja ylempien toimihenkilöiden pätevyyttä pankkialalla (CBIRC [2013] nro 3).

54

(55)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html (sivustolla käyty viimeksi 3.8.2021).

55

(56)  Ks. esimerkiksi alaviitteessä 5 siteeratut tutkimukset, jotka koskevat kuumavalssattuja levyvalmisteita (3.4.1.1.b jakso), renkaita (3.4.1.1.b jakso) ja sähköpolkupyöriä (3.5.1.1 jakso).

56

(57)  Ks. http://english.eximbank.gov.cn/Profile/AboutTB/Introduction/ (sivustolla käyty viimeksi 28.10.2021).

57

(58)  Ks. alaviitteessä 5 siteeratut tutkimukset, jotka koskevat lasikuitukankaita ja renkaita.

58

(59)  Ks. alaviitteessä 5 siteeratut tutkimukset, jotka koskevat lasikuitukankaita ja renkaita.

59

(60)  WT/DS/296 (DS296 United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea), Appellate Body Report, 21. helmikuuta 2005, 116 kohta.

60

(61)  Valituselimen raportti, DS 296, 116 kohta.

61

(62)  Valituselimen raportti, DS 296, 115 kohta.

62

(63)  Valituselimen raportti, DS 296, kohta 114, jossa asiasta ollaan samaa mieltä kuin paneelin raportissa, DS 194, kohta 8.31.

63

(64)  Valituselimen raportti, DS 296, 115 kohta.

64

(65)  Ks. alaviitteessä 5 siteeratut tutkimukset, jotka koskevat lasikuitukankaita ja renkaita.

65

(66)  IMF Working Paper ”Resolving China's Corporate Debt Problem”, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, lokakuu 2016, WP/16/203.

66

(67)  Livingston, M. Poon, W.P.H. and Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, Journal of Banking & Finance, s. 24.

67

(68)  China bond market insight 2021, https://assets.bbhub.io/professional/sites/10/China-bond-market-booklet.pdf (sivustolla käyty viimeksi 8.8.2021).

68

(69)  China bond market insight 2021, alaviite 59, s. 31.

69

(70)  Price, A.H., Brightbill T.C., DeFrancesco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. and Neelakantan, U. (2017). China’s broken promises: why it is not a market-economy, Wiley Rein LLP, s. 68.

70

(71)  Ks. asiakirja ”Tentative Measures for the Administration of the Credit Rating Business Regarding the Securities Market”, CSRC:n määräys [2007] nro 50, 24.8.2007, Kiinan keskuspankin ilmoitus ”Qualifications of China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. and other Institutions Engaged in Corporate Bond Credit Rating Business”, Yinfa [1997] nro 547, 16.12.1997, sekä Kiinan keskuspankin ja CSRC:n ilmoitus nro 14 [2018] ”Issues Concerning the Provision of Bond Rating Services by Credit Rating Agencies on the Interbank Bond Market and the Stock Exchange Bond Market”.

71

(72)  PBOC:n valmisteluasiakirja nro 2017/5, 25.5.2017, s. 28.

72

(73)  Ks. China Development Bank Fundin verkkosivusto: http://www.cdb.com.cn/English/ywgl/zhjryw/gkfzjj/ (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

73

(74)  Ks. alaviitteessä 5 siteeratut tutkimukset, jotka koskevat kuumavalssattuja levyvalmisteita (johdanto-osan 152–244 kappale), renkaita (johdanto-osan 236 kappale) ja lasikuitukankaita (johdanto-osan 300 kappale).

74

(75)  Ks. 189 kappale.

75

(76)  Jos kyseessä on kiinteäkorkoinen laina. Vaihtuvakorkoisten lainojen osalta käytettiin Kiinan keskuspankin julkaisemaa viitekorkoa tai 20 päivän elokuuta 2019 jälkeen lainojen primekorkoa.

76

(77)  Velan suhdetta omaan pääomaan käytetään arvioimaan yrityksen velan vipuvaikutusta. Kun ilmoitetaan velan suhde omaan pääomaan, verrataan yrityksen kaikkia velkoja ja sen omaa pääomaa.

77

(78)  Oman pääoman tuotolla mitataan yrityksen kannattavuutta suhteessa omaan pääomaan. Oman pääoman tuotto lasketaan jakamalla voitto ennen veroja omalla pääomalla.

78

(79)  Source Capital IQ, 2018; sisältyy Jiangsu Zhongtian Technologyn velkakirjalainaesitteeseen.

79

(80)  Tällaisen sopimuksen mukaisesti yritys voi muuntaa osan velastaan osakkeiksi ja vähentää näin velkoja taseessaan.

80

(81)  Alaviitteessä 5 siteeratut tutkimukset, jotka koskevat kuumavalssattuja levyvalmisteita (johdanto-osan 175–187 kappale) ja renkaita (johdanto-osan 256 kappale).

81

(82)  Ks. https://www.barclays.co.uk/current-accounts/bank-account/overdrafts/overdraft-charges/ (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021), tililuottomaksut –
  ”yli 15 000 punnan tililuottojen perustamismaksu on 1,5 % sovitusta tilinylitysrajasta ja uusimismaksu on 1,5 %”.

82

”yli 15 000 punnan tililuottojen perustamismaksu on 1,5 % sovitusta tilinylitysrajasta ja uusimismaksu on 1,5 %”.

(83)  Ks. alaviitteessä 5 siteerattu tutkimus, joka koskee lasikuitukankaita (johdanto-osan 354 ja 355 kappale).

83

(84)  Ks. alaviite 79.

84

(85)  https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/finance/commitment-fee/

85

(86)  https://www.barclays.co.uk/business-banking/borrow/overdrafts/

86

(87)  Ks. Kiinan keskuspankin verkkosivusto:

87

https://www.boc.cn/en/cbservice/cncb6/cb61/200811/t20081112_1324239.html (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

(88)  Ks. edellinen alaviite.

88

(89)  Ks. DBS Bankin verkkosivusto: https://www.dbs.com.cn/corporate/financing/working-capital/bank-acceptance-draft-bad-issuance (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

89

(90)  Ks. alaviitteessä 5 siteerattu tutkimus, joka koskee lasikuitukankaita (johdanto-osan 385 kappale).

90

(91)  Ks. alaviitteessä 5 siteerattu tutkimus, joka koskee lasikuitukankaita (johdanto-osan 399 kappale).

91

(92)  
  ”Quarterly Review, Summer 1981”

92

(93)  Bank of Canada Discussion Paper: A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market ja https://fast.bnm.gov.my/fastweb/public/files/BA_Apr2004_Updated.pdf.

93

(94)  Ks. 189 kappale.

94

(95)  Vaihtovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun hetkellä sovellettava lainsäädäntö.

95

(96)  Viimeksi muutettuna 28 päivänä joulukuuta 2019 presidentin asetuksella nro 37, joka tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2020.

96

(97)  Viimeksi muutettuna 14 päivänä helmikuuta 2020 CSRC:n päätöksellä, joka koskee pörssiyhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita koskevien hallinnollisten toimenpiteiden tarkistamista ja joka tuli voimaan 14 päivänä helmikuuta 2020.

97

(98)  Korvattu arvopapereiden liikkeeseenlaskun ja listautumisen järjestäjäpalveluja koskevilla hallinnollisilla toimenpiteillä, CSRC:n asetus nro 170, annettu ja tuli voimaan 12 päivänä kesäkuuta 2020.

98

(99)  Ks. China bond market insight 2021, alaviite 59, s. 33.

99

(100)  Koska yritysten vaihtovelkakirjalainoista ei ollut julkisesti saatavilla tietoja, komissio käytti yritysten velkakirjalainoista saatavilla olevia tietoja, koska myös yritysten vaihtovelkakirjalainojen pitäisi sisältyä niihin.

100

(101)  Ks. 189 kappale.

101

(102)  Viimeksi muutettuna 28 päivänä joulukuuta 2019 presidentin asetuksella nro 37, joka tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2020.

102

(103)  Ks. China bond market insight 2021, alaviite 59, s. 33.

103

(104)  OECD Study on Chinese export credit policies and programmes, s. 7, kohta 32; https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

104

(105)  Ks. Sinosuren verkkosivusto, Company profile, Supporting ”Made in China”, https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml (sivustolla käyty viimeksi 17.8.2021).

105

(106)  Ks. renkaita koskeva tutkimus, siteerattu alaviitteessä 5, johdanto-osan 429 kappale.

106

(107)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

107

(108)  Kiinan huipputeknologiatuotteiden vientiluettelo, esim. nro 775, 780, 781, 1035, 1098, 1100, 1104, 1107 ja 1109.

108

(109)  http://www.mofcom.gov.cn/aarticle/b/g/200411/20041100300040.html (sivustolla käyty viimeksi 12.8.2021).

109

(110)  Sinosuren vuosikertomus 2019, s. 11, https://www.sinosure.com.cn/images/xwzx/ndbd/2020/08/27/38BBA5826A689D7D5B1DAE8BB66FACF8.pdf (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2019).

110

(111)  Sama kuin edellä, s. 28 ja 29.

111

(112)  Kiinan kansantasavallan presidentin määräys nro 23.

112

(113)  Kiinan kansantasavallan yritystuloverolain täytäntöönpanosäännöt (tarkistettu vuonna 2019) – Kiinan kansantasavallan valtioneuvoston määräys nro 714

113

(114)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm (sivustolla käyty viimeksi 17.8.2021).

114

(115)  Valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus [2021] nro 13 yritysten T&K-menojen ennakkoveron lisävähennyksiin liittyvän politiikan parantamisesta edelleen.

115

(116)  Ks. alaviitteessä 5 siteeratut tutkimukset, jotka koskevat kuumavalssattuja levyvalmisteita (johdanto-osan 330 kappale), renkaita (johdanto-osan 521 kappale) ja lasikuitukankaita (johdanto-osan 560 kappale).

116

(117)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 215/2013, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013, tasoitustullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa (EUVL L 73, 15.3.2013, s. 16); johdanto-osan 182 kappale.

117

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 451/2011, annettu 6 päivänä toukokuuta 2011, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan päällystetyn hienopaperin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 128, 14.5.2011, s. 1).

(118)  Ks. lasikuitukankaita koskeva tutkimus, johdanto-osan 531 kappale.

118

(119)  Useat sähkökauppajärjestelmän uudistamisen syventämistä koskevat Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitean ja valtioneuvoston lausunnot (Zhong Fa [2015] nro 9); jakso III (4).

119

(120)  Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission yleiskirje nro 258 yritysten sähkökustannusten vähentämisestä työn ja tuotannon kehittämis- ja uudistamishinnan tukemiseksi, [2020].

120

(121)  Ks. lasikuitukankaita, orgaanisella aineella pinnoitettuja teräslevyjä ja aurinkopaneeleja koskevat tutkimukset.

121

(122)  Ks. 3.1 jakso.

122

(123)  Komission yksikköjen valmisteluasiakirja ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations”, SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, luku 9, s. 213–215.

123

(124)  Komission yksikköjen valmisteluasiakirja ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations”, SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, luku 9, s. 209–211.

124

(125)  Ks. alaviite 105.

125

(126)  Unionin yleinen tuomioistuin hyväksyi tämän asiassa T-444/11 Gold East Paper and Gold Huacheng Paper v. neuvosto, unionin yleinen tuomioistuimen tuomio, 11.9.2014, ECLI:EU:T:2014:773.

126

(127)  Ks. lasikuitukankaita, orgaanisella aineella pinnoitettuja teräslevyjä ja aurinkopaneeleja koskevat tutkimukset.

127

(128)  https://idbpark.moeaidb.gov.tw/ (sivustolla käyty viimeksi 18.8.2021).

128

(129)  Hubei - Wikipedia

129

(130)  Jiangsu - Wikipedia

130

(131)  https://www.earthmagazine.org/article/mineral-resource-month-germanium/ (sivustolla käyty viimeksi 17.8.2021).

131

(132)  https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/gjfzgh/201603/P020191104614882474091.pdf (sivustolla käyty viimeksi 4.8.2021).

132

(133)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/201701/t20170106_143075.html (sivustolla käyty viimeksi 4.8.2021).

133

(134)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/202004/t20200426_203069.html (sivustolla käyty viimeksi 4.8.2021).

134

(135)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202104221487092732_1.pdf?1619123432000.pdf, s. 171 (sivustolla käyty viimeksi 5.8.2021).

135

(136)  https://chxz.chinalco.com.cn/tzzgx/dqbg/202103/P020210325553668267186.pdf, s. 221 (sivustolla käyty viimeksi 6.8.2021).

136

(137)  Ks. myös soveltuvin osin WT/DS294/AB/RW, US – Zeroing (Article 21.5 DSU), valituselimen raportti, 14.5.2009, kohta 453.

137

(138)  CRU Cable Market Outlook (elokuu 2020), jota täydennettiin valituksen tekijän markkinatiedoilla.

138

(139)  Nämä indikaattorit perustuvat valituksen tekijän suoraan kahdeksalta valituksen tehneeltä tai sitä tukeneelta unionin tuottajalta (pois lukien yksi yritys 574 kappaleessa selitetyistä syistä), joiden osuus unionin tuotannosta tutkimusajanjaksolla oli lähes 80 prosenttia, keräämiin tietoihin sekä muiden unionin tuottajien osalta markkinatutkimuksen ja -tietojen perusteella tehtyyn arvioon.

139

(140)  CRU Cables Market Outlook, elokuu 2020, s. 29, ja CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region, helmikuu 2021.

140

(141)  Arviot perustuvat julkisiin lähteisiin (CRU:n artikkeli ”Further instability on the horizon as tumultuous year ends”, 10.1.2020, ja diat CRU:n Wire Cable -konferenssista, kesäkuu 2019), jotka esitetään valituksen liitteissä 6.1 ja 6.5 ja joita selitetään tarkemmin valituksessa.

141

(142)  Panel Report, China – Definitive Anti-Dumping Duties on X-Ray Security Inspection Equipment from the European Union, WT/DS425/R, kohta 7.67.

142

(143)  
  EYVL L 362, 30.12.1988, s. 59, johdanto-osan 7 kappale.

143

(144)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio asiassa T-121/95, EFMA v. neuvosto, 17.12.1997, EU:T:1997:198, 105 kohta ja seuraavat.

144

(145)  FTE=kokoaikainen työntekijä.

145

(146)  Nämä ovat edustavia ja kattavat 36 prosenttia EU:n tuotannonalan myynnistä tutkimusajanjaksolla.

146

(147)  Komission päätös 98/230/EY, tehty 20 päivänä maaliskuuta 1998, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframioksidin ja volframihapon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä (EYVL L 87, 21.3.1998, s. 24).

147

(148)  Panel Report, Thailand – Anti-Dumping Duties on Angles, Shapes and Sections of Iron or Non-Alloy Steel and H Beams from Poland, WT/DS122/R, 7.245–7.256 kohta.

148

(149)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/176, annettu 9 päivänä helmikuuta 2016, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd:n tuottaman Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä (EUVL L 33, 10.2.2016, s. 14), johdanto-osan 140 kappale.

149

(150)  Panel Report, European Communities and Certain member States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft, WT/DS316, 7.2083 kohta.

150

(151)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio asiassa T-528/09, 29.1.2014, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd v. Euroopan unionin neuvosto, EU:T:2014:35, 79 ja 80 kohta.

151

(152)  Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen totesi vuonna 2020 unionin tilaa käsittelevässä puheessaan seuraavasti: ”NextGenerationEU-välineestä tehtävät lisäinvestoinnit tarjoavat ainutlaatuisen mahdollisuuden viedä kasvu jokaiseen kylään. Sen takia haluamme keskittää investoinnit suojattuihin yhteyksiin sekä 5G-, 6G- ja kuituverkkojen laajentamiseen. NextGenerationEU-väline tarjoaa myös ainutlaatuisen mahdollisuuden kehittää johdonmukaisempaa eurooppalaista lähestymistapaa verkkoyhteyksien ja digitaalisen infrastruktuurin hyödyntämiseen.”

152

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/SPEECH_20_1655.

(153)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: 2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten (COM(2021) 118 final, 9.3.2021).

153

(154)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1036, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21).

154

(155)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

155

(156)  Sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/825, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun asetuksen (EU) 2016/1036 ja muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta annetun asetuksen (EU) 2016/1037 muuttamisesta (EUVL L 143, 7.6.2018, s. 1).

156

(157)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1) liite I.

157

(158)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2011, annettu 17 päivänä marraskuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valokaapelien tuonnissa (EUVL L 410, 18.11.2021, s. 51).

158

---

LIITE I

Muut sekä tukien että polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset

| Yrityksen nimi | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd. | C700 |
| Fasten Group: | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd. |

Yrityksen nimi

Taric-lisäkoodi

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd.

C700

Fasten Group:

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd.

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd.

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd.

C703

Jiangsu Etern Co., Ltd.

C704

Jiangsu Hengtong Group:

| | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd. |
| --- | --- |

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd.

| | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd.

| | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd.

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd.

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd.

C709

SDG group:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd.

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd.

C725

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd.

C712

Shenzhen Wanbao Optical Fiber Communication Co., Ltd.

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd.

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd.

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd.

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd.

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd.

C718

Yangtze Optical Fibre and Cable group:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd.

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd.

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

LIITE II

Muut polkumyynnin vastaisessa mutta ei tukien vastaisessa tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset

| Yrityksen nimi | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd. | C698 |
| Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd. | C710 |

Yrityksen nimi

Taric-lisäkoodi

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd.

C698

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd.

C710

---

PÄÄTÖKSET

| 19.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 12/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 12/148

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/73,

annettu 18 päivänä tammikuuta 2022,

täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1490 muuttamisesta luvan antamiseksi Unkarille soveltaa edelleen yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2006/112/EY 287 artiklan 12 alakohdan mukaan Unkari voi myöntää vapautuksen arvonlisäverosta (alv) sellaisille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on kansallisena valuuttana sen liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan enintään 35 000 euroa. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2006/112/EY 287 artiklan 12 alakohdan mukaan Unkari voi myöntää vapautuksen arvonlisäverosta (alv) sellaisille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on kansallisena valuuttana sen liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan enintään 35 000 euroa.

| (2) | Unkarille annettiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/1490 (2) lupa ottaa käyttöön direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeava erityistoimenpide, jolla arvonlisäverosta vapautetaan sellaiset verovelvolliset, joiden vuosittainen liikevaihto on kansallisena valuuttana sen liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan enintään 48 000 euroa, joko 31 päivään joulukuuta 2021 tai sellaisen direktiivin voimaantuloon asti, jolla muutetaan direktiivin 2006/112/EY 281–294 artiklan säännöksiä, sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi, jäljempänä ’erityistoimenpide’. |
| --- | --- |

(2)

Unkarille annettiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/1490 (2) lupa ottaa käyttöön direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeava erityistoimenpide, jolla arvonlisäverosta vapautetaan sellaiset verovelvolliset, joiden vuosittainen liikevaihto on kansallisena valuuttana sen liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan enintään 48 000 euroa, joko 31 päivään joulukuuta 2021 tai sellaisen direktiivin voimaantuloon asti, jolla muutetaan direktiivin 2006/112/EY 281–294 artiklan säännöksiä, sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi, jäljempänä ’erityistoimenpide’.

| (3) | Unkari pyysi 19 päivänä huhtikuuta 2021 päivätyllä kirjeellä lupaa jatkaa erityistoimenpiteen soveltamista 31 päivään joulukuuta 2024, johon mennessä jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä neuvoston direktiivi (EU) 2020/285 (3), jossa säädetään pieniä yrityksiä koskevista yksinkertaisemmista alv-säännöistä. Kyseisen direktiivin mukaan jäsenvaltiot voivat myös myöntää verovapautuksen sellaisille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ei ylitä 85 000 euron raja-arvoa tai sen vasta-arvoa kansallisena valuuttana. |
| --- | --- |

(3)

Unkari pyysi 19 päivänä huhtikuuta 2021 päivätyllä kirjeellä lupaa jatkaa erityistoimenpiteen soveltamista 31 päivään joulukuuta 2024, johon mennessä jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä neuvoston direktiivi (EU) 2020/285 (3), jossa säädetään pieniä yrityksiä koskevista yksinkertaisemmista alv-säännöistä. Kyseisen direktiivin mukaan jäsenvaltiot voivat myös myöntää verovapautuksen sellaisille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ei ylitä 85 000 euron raja-arvoa tai sen vasta-arvoa kansallisena valuuttana.

| (4) | Komissio toimitti Unkarin esittämän pyynnön direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla muille jäsenvaltioille 28 päivänä kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä. Komissio antoi Unkarille 29 päivänä kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä tiedon siitä, että sillä oli kaikki pyynnön arviointia varten tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(4)

Komissio toimitti Unkarin esittämän pyynnön direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla muille jäsenvaltioille 28 päivänä kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä. Komissio antoi Unkarille 29 päivänä kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä tiedon siitä, että sillä oli kaikki pyynnön arviointia varten tarvittavat tiedot.

| (5) | Erityistoimenpide on johdonmukainen direktiivin (EU) 2020/285 kanssa, jolla pyritään vähentämään pienille yrityksille arvonlisäverosäännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, kilpailun vääristymistä sekä kansallisella että unionin tasolla ja kielteisiä vaikutuksia, joita liittyy siirtymiseen verovapaudesta verotukseen (raja-arvovaikutus). Sillä myös pyritään helpottamaan sitä, että pienet yritykset noudattavat säännöksiä, ja veroviranomaisten harjoittamaa valvontaa. Suuruudeltaan 48 000 euron raja-arvo on yhdenmukainen direktiivissä (EU) 2020/285 säädetyn verovapautta koskevan uuden raja-arvon kanssa. |
| --- | --- |

(5)

Erityistoimenpide on johdonmukainen direktiivin (EU) 2020/285 kanssa, jolla pyritään vähentämään pienille yrityksille arvonlisäverosäännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, kilpailun vääristymistä sekä kansallisella että unionin tasolla ja kielteisiä vaikutuksia, joita liittyy siirtymiseen verovapaudesta verotukseen (raja-arvovaikutus). Sillä myös pyritään helpottamaan sitä, että pienet yritykset noudattavat säännöksiä, ja veroviranomaisten harjoittamaa valvontaa. Suuruudeltaan 48 000 euron raja-arvo on yhdenmukainen direktiivissä (EU) 2020/285 säädetyn verovapautta koskevan uuden raja-arvon kanssa.

| (6) | Erityistoimenpide pysyy valinnaisena verovelvollisille. Verovelvolliset voivat edelleen valita tavallisen arvonlisäverojärjestelmän noudattamisen direktiivin 2006/112/EY 290 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(6)

Erityistoimenpide pysyy valinnaisena verovelvollisille. Verovelvolliset voivat edelleen valita tavallisen arvonlisäverojärjestelmän noudattamisen direktiivin 2006/112/EY 290 artiklan nojalla.

| (7) | Unkarin toimittamien tietojen mukaan erityistoimenpiteellä on vain vähäinen vaikutus Unkarissa lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavien verotulojen kokonaismäärään. |
| --- | --- |

(7)

Unkarin toimittamien tietojen mukaan erityistoimenpiteellä on vain vähäinen vaikutus Unkarissa lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavien verotulojen kokonaismäärään.

| (8) | Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2021/769 (4) tultua voimaan Unkari ei tee kompensaatiolaskelmaa alv-perusteisia omia varoja koskevan selvityksen osalta varainhoitovuodesta 2021 alkaen. |
| --- | --- |

(8)

Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2021/769 (4) tultua voimaan Unkari ei tee kompensaatiolaskelmaa alv-perusteisia omia varoja koskevan selvityksen osalta varainhoitovuodesta 2021 alkaen.

| (9) | Koska erityistoimenpide vaikuttaa arvonlisäveroon liittyvien velvoitteiden yksinkertaistamisen kautta myönteisesti pieniin yrityksiin ja veroviranomaisiin vähentämällä niiden hallinnollisia rasitteita ja säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja koska se ei vaikuta suuresti arvonlisäverotulojen kokonaiskertymään, Unkarille olisi annettava lupa soveltaa erityistoimenpidettä edelleen. |
| --- | --- |

(9)

Koska erityistoimenpide vaikuttaa arvonlisäveroon liittyvien velvoitteiden yksinkertaistamisen kautta myönteisesti pieniin yrityksiin ja veroviranomaisiin vähentämällä niiden hallinnollisia rasitteita ja säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja koska se ei vaikuta suuresti arvonlisäverotulojen kokonaiskertymään, Unkarille olisi annettava lupa soveltaa erityistoimenpidettä edelleen.

| (10) | Erityistoimenpiteen soveltamista koskevan luvan olisi oltava määräaikainen. Aikarajan olisi oltava riittävä, jotta raja-arvon vaikuttavuus ja asianmukaisuus pystytään arvioimaan. Lisäksi direktiivin (EU) 2020/285 3 artiklan 1 kohdan nojalla jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava kyseisen direktiivin 1 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä ja sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2025. Tästä syystä on aiheellista antaa Unkarille lupa soveltaa erityistoimenpidettä 31 päivään joulukuuta 2024. |
| --- | --- |

(10)

Erityistoimenpiteen soveltamista koskevan luvan olisi oltava määräaikainen. Aikarajan olisi oltava riittävä, jotta raja-arvon vaikuttavuus ja asianmukaisuus pystytään arvioimaan. Lisäksi direktiivin (EU) 2020/285 3 artiklan 1 kohdan nojalla jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava kyseisen direktiivin 1 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä ja sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2025. Tästä syystä on aiheellista antaa Unkarille lupa soveltaa erityistoimenpidettä 31 päivään joulukuuta 2024.

| (11) | Haitallisten vaikutusten välttämiseksi Unkarille olisi annettava mahdollisuus soveltaa erityistoimenpidettä keskeytyksettä. Pyydetty lupa olisi sen vuoksi myönnettävä 1 päivästä tammikuuta 2022 alkaen, jotta täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2018/1490 aiemmin säädetyt järjestelyt voivat jatkua saumattomasti. |
| --- | --- |

(11)

Haitallisten vaikutusten välttämiseksi Unkarille olisi annettava mahdollisuus soveltaa erityistoimenpidettä keskeytyksettä. Pyydetty lupa olisi sen vuoksi myönnettävä 1 päivästä tammikuuta 2022 alkaen, jotta täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2018/1490 aiemmin säädetyt järjestelyt voivat jatkua saumattomasti.

| (12) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1490 olisi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1490 olisi muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1490 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 201931 päivään joulukuuta 2024.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Unkarille.

Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. LE MAIRE

---

(1)  
  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1490, annettu 2 päivänä lokakuuta 2018, luvan antamisesta Unkarille ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeava erityistoimenpide (EUVL L 252, 8.10.2018, s. 38).

2

(3)  Neuvoston direktiivi (EU) 2020/285, annettu 18 päivänä helmikuuta 2020, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta pienten yritysten erityisjärjestelmän osalta ja asetuksen (EU) N:o 904/2010 muuttamisesta pienten yritysten erityisjärjestelmän asianmukaisen soveltamisen valvomiseksi tehtävän hallinnollisen yhteistyön ja tietojenvaihdon osalta (EUVL L 62, 2.3.2020, s. 13).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2021/769, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2021, arvonlisäverosta kertyvien omien varojen lopullisesta yhdenmukaisesta kantomenettelystä annetun asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 muuttamisesta (EUVL L 165, 11.5.2021, s. 9).

4

---

| 19.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 12/151 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 12/151

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/74,

annettu 17 päivänä tammikuuta 2022,

Interreg-ohjelmien ja Euroopan aluekehitysrahastosta ja kustakin unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä kullekin ohjelmalle myönnettävän tuen kokonaismäärän luettelon ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nojalla osa-alueiden välillä kaudella 2021–2027 siirrettävien määrien luettelon vahvistamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 131)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24 päivänä kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,

kuultuaan Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24 päivänä kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (2) 115 artiklan 1 kohdan nojalla perustettua komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) 2021/1059 9 artiklassa vahvistetaan Euroopan aluekehitysrahastosta, jäljempänä ’EAKR’, Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) varten käytettävissä olevat kokonaismäärärahat ja niiden kohdentaminen rajat ylittävään yhteistyöhön, valtioiden väliseen yhteistyöhön, alueiden väliseen yhteistyöhön ja syrjäisimpien alueiden yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) 2021/1059 9 artiklassa vahvistetaan Euroopan aluekehitysrahastosta, jäljempänä ’EAKR’, Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) varten käytettävissä olevat kokonaismäärärahat ja niiden kohdentaminen rajat ylittävään yhteistyöhön, valtioiden väliseen yhteistyöhön, alueiden väliseen yhteistyöhön ja syrjäisimpien alueiden yhteistyöhön.

| (2) | Asetuksen (EU) 2021/1059 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio ilmoitti kullekin jäsenvaltiolle sille asetuksen (EU) 2021/1060 liitteessä XXVI olevan 8 kohdan menetelmän mukaisesti lasketun osuuden rajat ylittävän yhteistyön, valtioiden välisen yhteistyön, alueiden välisen yhteistyön ja syrjäisimpien alueiden yhteistyön kokonaismäärärahoista vuosittain eriteltynä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2021/1059 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio ilmoitti kullekin jäsenvaltiolle sille asetuksen (EU) 2021/1060 liitteessä XXVI olevan 8 kohdan menetelmän mukaisesti lasketun osuuden rajat ylittävän yhteistyön, valtioiden välisen yhteistyön, alueiden välisen yhteistyön ja syrjäisimpien alueiden yhteistyön kokonaismäärärahoista vuosittain eriteltynä.

| (3) | Asetuksen (EU) 2021/1059 9 artiklan 5 kohdan nojalla kukin jäsenvaltio ilmoitti kyseisen artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettujen määrien perusteella komissiolle, onko se käyttänyt ja miten se on käyttänyt kyseisen artiklan 4 kohdassa säädettyä siirtomahdollisuutta ja miten sen osuus on tämän seurauksena jakautunut niiden Interreg-ohjelmien kesken, joihin kyseinen jäsenvaltio osallistuu. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2021/1059 9 artiklan 5 kohdan nojalla kukin jäsenvaltio ilmoitti kyseisen artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettujen määrien perusteella komissiolle, onko se käyttänyt ja miten se on käyttänyt kyseisen artiklan 4 kohdassa säädettyä siirtomahdollisuutta ja miten sen osuus on tämän seurauksena jakautunut niiden Interreg-ohjelmien kesken, joihin kyseinen jäsenvaltio osallistuu.

| (4) | Asetuksen (EU) 2021/1059 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot vahvistavat EAKR:n rahoitusosuuden ulkoisiin rajat ylittäviin Interreg-ohjelmiin, joita tuetaan myös liittymistä valmistelevasta välineestä III rajat ylittävään yhteistyöhän (IPA III-CBC) kohdennetuista määrärahoista tai naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä – Globaali Eurooppa rajat ylittävään yhteistyöhön naapurialueita koskevalla maantieteellisellä alueella (NDICI CBC) kohdennetuista määrärahoista. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) 2021/1059 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot vahvistavat EAKR:n rahoitusosuuden ulkoisiin rajat ylittäviin Interreg-ohjelmiin, joita tuetaan myös liittymistä valmistelevasta välineestä III rajat ylittävään yhteistyöhän (IPA III-CBC) kohdennetuista määrärahoista tai naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä – Globaali Eurooppa rajat ylittävään yhteistyöhön naapurialueita koskevalla maantieteellisellä alueella (NDICI CBC) kohdennetuista määrärahoista.

| (5) | Asetuksen (EU) 2021/1059 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio laatii myös luettelon kyseisen asetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti siirretyistä määristä jäsenvaltion mukaan jaoteltuna. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) 2021/1059 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio laatii myös luettelon kyseisen asetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti siirretyistä määristä jäsenvaltion mukaan jaoteltuna.

| (6) | Sen vuoksi on tarpeen laatia luettelo Interreg-ohjelmista ja ilmoittaa kunkin ohjelman osalta EAKR:stä myönnettävän tuen kokonaismäärä ja soveltuvin osin kustakin unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä myönnettävän tuen kokonaismäärä sekä laatia luettelo asetuksen (EU) 2021/1059 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti siirretyistä määristä jäsenvaltion mukaan jaoteltuna. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi on tarpeen laatia luettelo Interreg-ohjelmista ja ilmoittaa kunkin ohjelman osalta EAKR:stä myönnettävän tuen kokonaismäärä ja soveltuvin osin kustakin unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä myönnettävän tuen kokonaismäärä sekä laatia luettelo asetuksen (EU) 2021/1059 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti siirretyistä määristä jäsenvaltion mukaan jaoteltuna.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liitteessä I vahvistetaan luettelo rajat ylittävistä yhteistyöohjelmista sekä kunkin ohjelman osalta EAKR:stä myönnettävän tuen kokonaismäärä ja soveltuvin osin kustakin unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä myönnettävän tuen kokonaismäärä.

2 artikla

Liitteessä II vahvistetaan luettelo valtioiden välisistä yhteistyöohjelmista sekä kunkin ohjelman osalta EAKR:stä myönnettävän tuen kokonaismäärä ja soveltuvin osin kustakin unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä myönnettävän tuen kokonaismäärä.

3 artikla

Liitteessä III vahvistetaan luettelo alueiden välisistä yhteistyöohjelmista sekä kunkin ohjelman osalta EAKR:stä myönnettävän tuen kokonaismäärä ja soveltuvin osin kustakin unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä myönnettävän tuen kokonaismäärä.

4 artikla

Liitteessä IV vahvistetaan luettelo syrjäisimpien alueiden yhteistyöohjelmista sekä kunkin ohjelman osalta EAKR:stä myönnettävän tuen kokonaismäärä ja soveltuvin osin kustakin unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä myönnettävän tuen kokonaismäärä.

5 artikla

Liitteessä V vahvistetaan asetuksen (EU) 2021/1059 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti siirretyt määrät jäsenvaltion mukaan jaoteltuna.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 17 päivänä tammikuuta 2022.

Komission puolesta

Elisa FERREIRA

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 94.

1

(2)  
  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

2

---

LIITE I

Rajat ylittävän yhteistyön ohjelmien luettelo ja Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), liittymistä valmistelevasta välineestä (IPA III) ja naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (NDICI) kullekin rajat ylittävän yhteistyön ohjelmalle myönnettävät kokonaismäärät

| N° | CCI | Name of the programme | Member States | Non-Member States | Global ERDF contribution | IPA III contributrion | NDICI contribution | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFCB001 | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) | NL BE DE | | 125 677 095 | | | 125 677 095 |
| 2 | 2021TC16RFCB002 | (Interreg VI-A) Austria-Czechia | AT CZ | | 86 821 148 | | | 86 821 148 |
| 3 | 2021TC16RFCB003 | (Interreg VI-A) Slovakia-Austria | SK AT | | 55 500 000 | | | 55 500 000 |
| 4 | 2021TC16RFCB004 | (Interreg VI-A) Austria-Germany/Bavaria | AT DE | | 61 547 037 | | | 61 547 037 |
| 5 | 2021TC16RFCB005 | (Interreg VI-A) Spain-Portugal (POCTEP) | ES PT | | 320 622 726 | | | 320 622 726 |
| 6 | 2021TC16RFCB006 | (Interreg VI-A) Spain-France-Andorra (POCTEFA) | ES FR | AD | 243 079 964 | | | 243 079 964 |
| 7 | 2021TC16RFCB007 | (Interreg VI-A) Hungary-Croatia | HU HR | | 70 034 030 | | | 70 034 030 |
| 8 | 2021TC16RFCB008 | (Interreg VI-A) Germany/Bavaria-Czechia | DE CZ | | 99 064 772 | | | 99 064 772 |
| 9 | 2021TC16RFCB009 | (Interreg VI-A) Austria-Hungary | AT HU | | 49 561 200 | | | 49 561 200 |
| 10 | 2021TC16RFCB010 | (Interreg VI-A) Germany/Brandenburg-Poland | DE PL | | 88 300 000 | | | 88 300 000 |
| 11 | 2021TC16RFCB011 | (Interreg VI-A) Poland-Slovakia | PL SK | | 129 286 462 | | | 129 286 462 |
| 12 | 2021TC16RFCB012 | (Interreg VI-A) Poland-Denmark-Germany-Lithuania-Sweden (South Baltic) | PL DK DE LT SE | | 83 802 411 | | | 83 802 411 |
| 13 | 2021TC16RFCB013 | (Interreg VI-A) Finland-Estonia-Latvia-Sweden (Central Baltic) | FI EE LV SE | | 126 788 865 | | | 126 788 865 |
| 14 | 2021TC16RFCB014 | (Interreg VI-A) Hungary-Slovakia | HU SK | | 129 000 000 | | | 129 000 000 |
| 15 | 2021TC16RFCB015 | (Interreg VI-A) Sweden-Norway | SE | NO | 47 200 000 | | | 47 200 000 |
| 16 | 2021TC16RFCB016 | (Interreg VI-A) Germany/Saxony-Czechia | DE CZ | | 152 364 968 | | | 152 364 968 |
| 17 | 2021TC16RFCB017 | (Interreg VI-A) Poland-Germany/Saxony | PL DE | | 60 275 000 | | | 60 275 000 |
| 18 | 2021TC16RFCB018 | (Interreg VI-A) Germany/Mecklenburg Western Pomerania/Brandenburg-Poland | DE PL | | 124 580 000 | | | 124 580 000 |
| 19 | 2021TC16RFCB019 | (Interreg VI-A) Greece-Italy | EL IT | | 79 582 928 | | | 79 582 928 |
| 20 | 2021TC16RFCB020 | (Interreg VI-A) Romania-Bulgaria | RO BG | | 163 497 401 | | | 163 497 401 |
| 21 | 2021TC16RFCB021 | (Interreg VI-A) Greece-Bulgaria | EL BG | | 67 162 945 | | | 67 162 945 |
| 22 | 2021TC16RFCB022 | (Interreg VI-A) Germany-The Netherlands | DE NL | | 240 775 132 | | | 240 775 132 |
| 23 | 2021TC16RFCB023 | (Interreg VI-A) Germany-Austria-Switzerland-Liechtenstein
  (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) | DE AT | CH LI | 47 569 062 | | | 47 569 062 |
| 24 | 2021TC16RFCB024 | (Interreg VI-A) Czechia-Poland | CZ PL | | 178 870 508 | | | 178 870 508 |
| 25 | 2021TC16RFCB025 | (Interreg VI-A) Sweden-Denmark-Norway (Öresund-Kattegat-
  Skagerrak) | SE DK | NO | 141 300 000 | | | 141 300 000 |
| 26 | 2021TC16RFCB026 | (Interreg VI-A) Latvia-Lithuania | LV LT | | 31 752 230 | | | 31 752 230 |
| 27 | 2021TC16RFCB027 | (Interreg VI-A) Sweden-Finland-Norway (AURORA) | SE FI | NO | 93 809 500 | | | 93 809 500 |
| 28 | 2021TC16RFCB028 | (Interreg VI-A) Slovenia-Croatia | SI HR | | 39 344 493 | | | 39 344 493 |
| 29 | 2021TC16RFCB029 | (Interreg VI-A) Slovakia-Czechia | SK CZ | | 85 323 597 | | | 85 323 597 |
| 30 | 2021TC16RFCB030 | (Interreg VI-A) Lithuania-Poland | LT PL | | 45 706 836 | | | 45 706 836 |
| 31 | 2021TC16RFCB031 | (Interreg VI-A) Italy-France (Maritime) | IT FR | | 154 636 861 | | | 154 636 861 |
| 32 | 2021TC16RFCB032 | (Interreg VI-A) France-Italy (ALCOTRA) | FR IT | | 182 330 487 | | | 182 330 487 |
| 33 | 2021TC16RFCB033 | (Interreg VI-A) Italy-Switzerland | IT | CH | 82 346 673 | | | 82 346 673 |
| 34 | 2021TC16RFCB034 | (Interreg VI-A) Italy-Slovenia | IT SI | | 70 898 662 | | | 70 898 662 |
| 35 | 2021TC16RFCB035 | (Interreg VI-A) Italy-Malta | IT MT | | 46 083 225 | | | 46 083 225 |
| 36 | 2021TC16RFCB036 | (Interreg VI-A) France-Germany-Switzerland (Upper Rhine) | FR DE | CH | 125 117 615 | | | 125 117 615 |
| 37 | 2021TC16RFCB037 | (Interreg VI-A) France-Switzerland | FR | CH | 69 766 796 | | | 69 766 796 |
| 38 | 2021TC16RFCB038 | (Interreg VI-A) Italy-Croatia | IT HR | | 172 986 266 | | | 172 986 266 |
| 39 | 2021TC16RFCB039 | (Interreg VI-A) Belgium-France (Wallonie-Vlaanderen-France) | BE FR | | 286 882 570 | | | 286 882 570 |
| 40 | 2021TC16RFCB040 | (Interreg VI-A) France-Belgium-Germany-Luxembourg (Grande Région/Großregion) | FR BE DE LU | | 181 942 401 | | | 181 942 401 |
| 41 | 2021TC16RFCB041 | (Interreg VI-A) Belgium-The Netherlands (Vlaanderen-Nederland) | BE NL | | 205 405 605 | | | 205 405 605 |
| 42 | 2021TC16RFCB042 | (Interreg VI-A) Romania-Hungary | RO HU | | 140 752 020 | | | 140 752 020 |
| 43 | 2021TC16RFCB043 | (Interreg VI-A) Estonia-Latvia | EE LV | | 26 004 949 | | | 26 004 949 |
| 44 | 2021TC16RFCB044 | (Interreg VI-A) Italy-Austria | IT AT | | 73 071 805 | | | 73 071 805 |
| 45 | 2021TC16RFCB045 | (Interreg VI-A) Slovenia-Hungary | SI HU | | 14 109 017 | | | 14 109 017 |
| 46 | 2021TC16RFCB046 | (Interreg VI-A) Slovenia-Austria | SI AT | | 45 846 198 | | | 45 846 198 |
| 47 | 2021TC16RFCB047 | (Interreg VI-A) Greece-Cyprus | EL CY | | 45 991 214 | | | 45 991 214 |
| 48 | 2021TC16RFCB048 | (Interreg VI-A) Germany Denmark | DE DK | | 93 771 505 | | | 93 771 505 |
| 49 | 2014TC16RFPC001 | PEACE PLUS Ireland-Northern Ireland/United Kingdom | IE | UK | 234 474 919 | | | 234 474 919 |
| 50 | 2021TC16IPCB006 | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria North Macedonia | BG | MK | 12 916 849 | 13 562 691 | | 26 479 540 |
| 51 | 2021TC16IPCB007 | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria Serbia | BG | RS | 15 804 360 | 16 594 578 | | 32 398 938 |
| 52 | 2021TC16IPCB005 | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria Turkey | BG | TR | 14 269 738 | 14 983 225 | | 29 252 963 |
| 53 | 2021TC16IPCB003 | (Interreg VI-A) IPA Croatia Serbia | HR | RS | 18 673 977 | 19 607 676 | | 38 281 653 |
| 54 | 2021TC16IPCB004 | (Interreg VI-A) IPA Croatia-Bosnia and Herzegovina- Montenegro | HR | BA ME | 57 407 658 | 60 278 041 | | 117 685 699 |
| 55 | 2021TC16IPCB010 | (Interreg VI-A) IPA Greece Albania | EL | AL | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 56 | 2021TC16IPCB009 | (Interreg VI-A) IPA Greece North Macedonia | EL | MK | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 57 | 2021TC16IPCB001 | (Interreg VI-A) IPA Hungary Serbia | HU | RS | 31 000 000 | 32 550 000 | | 63 550 000 |
| 58 | 2021TC16IPCB008 | (Interreg VI-A) IPA Italy Albania Montenegro (South Adriatic) | IT | AL ME | 32 695 846 | 34 330 638 | | 67 026 484 |
| 59 | 2021TC16IPCB002 | (Interreg VI-A) IPA Romania Serbia | RO | RS | 36 374 062 | 38 192 765 | | 74 566 827 |
| 60 | 2021TC16NXCB004 | (Interreg VI-A) NEXT Estonia Russia | EE | RU | 10 906 623 | | 11 124 755 | 22 031 378 |
| 61 | 2021TC16NXCB010 | (Interreg VI-A) NEXT Hungary Slovakia Romania Ukraine | HU SK RO | UA | 30 998 055 | | 31 618 016 | 62 616 071 |
| 62 | 2021TC16NXCB013 | (Interreg VI-A) NEXT Italy Tunisia | IT | TN | 16 010 314 | | 16 330 520 | 32 340 834 |
| 63 | 2021TC16NXCB002 | (Interreg VI-A) NEXT Karelia | FI | RU | 14 003 500 | | 14 283 570 | 28 287 070 |
| 64 | 2021TC16NXCB001 | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic | FI SE | RU NO | 17 501 359 | | 17 851 386 | 35 352 745 |
| 65 | 2021TC16NXCB005 | (Interreg VI-A) NEXT Latvia Russia | LV | RU | 7 000 000 | | 7 140 000 | 14 140 000 |
| 66 | 2021TC16NXCB006 | (Interreg VI-A) NEXT Lithuania Russia | LT | RU | 11 952 500 | | 12 191 550 | 24 144 050 |
| 67 | 2021TC16NXCB009 | (Interreg VI-A) NEXT Poland Belarus Ukraine | PL | BY UA | 87 900 000 | | 89 658 000 | 177 558 000 |
| 68 | 2021TC16NXCB007 | (Interreg VI-A) NEXT Poland Russia | PL | RU | 43 240 000 | | 44 104 800 | 87 344 800 |
| 69 | 2021TC16NXCB011 | (Interreg VI-A) NEXT Romania Rep.Moldova | RO | MD | 36 250 000 | | 36 975 000 | 73 225 000 |
| 70 | 2021TC16NXCB012 | (Interreg VI-A) NEXT Romania Ukraine | RO | UA | 25 350 000 | | 25 857 000 | 51 207 000 |
| 71 | 2021TC16NXCB003 | (Interreg VI-A) NEXT South East Finland Russia | FI | RU | 24 003 500 | | 24 483 570 | 48 487 070 |
| 72 | 2021TC16NXCB008 | (Interreg VI-A) NEXT Latvia Belarus | LV | BY | 5 860 134 | | 5 977 337 | 11 837 471 |
| 73 | 2021TC16NXCB014 | (Interreg VI-A) NEXT Lithuania Belarus | LT | BY | 16 000 000 | | 16 320 000 | 32 320 000 |
| | | | | Total: | 6 115 505 509 | 257 399 614 | 353 915 504 | 6 726 820 627 |

N°

CCI

Name of the programme

Member States

Non-Member States

Global ERDF contribution

IPA III contributrion

NDICI contribution

Total

1

2021TC16RFCB001

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

NL BE DE

125 677 095

125 677 095

2

2021TC16RFCB002

(Interreg VI-A) Austria-Czechia

AT CZ

86 821 148

86 821 148

3

2021TC16RFCB003

(Interreg VI-A) Slovakia-Austria

SK AT

55 500 000

55 500 000

4

2021TC16RFCB004

(Interreg VI-A) Austria-Germany/Bavaria

AT DE

61 547 037

61 547 037

5

2021TC16RFCB005

(Interreg VI-A) Spain-Portugal (POCTEP)

ES PT

320 622 726

320 622 726

6

2021TC16RFCB006

(Interreg VI-A) Spain-France-Andorra (POCTEFA)

ES FR

AD

243 079 964

243 079 964

7

2021TC16RFCB007

(Interreg VI-A) Hungary-Croatia

HU HR

70 034 030

70 034 030

8

2021TC16RFCB008

(Interreg VI-A) Germany/Bavaria-Czechia

DE CZ

99 064 772

99 064 772

9

2021TC16RFCB009

(Interreg VI-A) Austria-Hungary

AT HU

49 561 200

49 561 200

10

2021TC16RFCB010

(Interreg VI-A) Germany/Brandenburg-Poland

DE PL

88 300 000

88 300 000

11

2021TC16RFCB011

(Interreg VI-A) Poland-Slovakia

PL SK

129 286 462

129 286 462

12

2021TC16RFCB012

(Interreg VI-A) Poland-Denmark-Germany-Lithuania-Sweden (South Baltic)

PL DK DE LT SE

83 802 411

83 802 411

13

2021TC16RFCB013

(Interreg VI-A) Finland-Estonia-Latvia-Sweden (Central Baltic)

FI EE LV SE

126 788 865

126 788 865

14

2021TC16RFCB014

(Interreg VI-A) Hungary-Slovakia

HU SK

129 000 000

129 000 000

15

2021TC16RFCB015

(Interreg VI-A) Sweden-Norway

SE

NO

47 200 000

47 200 000

16

2021TC16RFCB016

(Interreg VI-A) Germany/Saxony-Czechia

DE CZ

152 364 968

152 364 968

17

2021TC16RFCB017

(Interreg VI-A) Poland-Germany/Saxony

PL DE

60 275 000

60 275 000

18

2021TC16RFCB018

(Interreg VI-A) Germany/Mecklenburg Western Pomerania/Brandenburg-Poland

DE PL

124 580 000

124 580 000

19

2021TC16RFCB019

(Interreg VI-A) Greece-Italy

EL IT

79 582 928

79 582 928

20

2021TC16RFCB020

(Interreg VI-A) Romania-Bulgaria

RO BG

163 497 401

163 497 401

21

2021TC16RFCB021

(Interreg VI-A) Greece-Bulgaria

EL BG

67 162 945

67 162 945

22

2021TC16RFCB022

(Interreg VI-A) Germany-The Netherlands

DE NL

240 775 132

240 775 132

23

2021TC16RFCB023

(Interreg VI-A) Germany-Austria-Switzerland-Liechtenstein

(Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

DE AT

CH LI

47 569 062

47 569 062

24

2021TC16RFCB024

(Interreg VI-A) Czechia-Poland

CZ PL

178 870 508

178 870 508

25

2021TC16RFCB025

(Interreg VI-A) Sweden-Denmark-Norway (Öresund-Kattegat-

Skagerrak)

SE DK

NO

141 300 000

141 300 000

26

2021TC16RFCB026

(Interreg VI-A) Latvia-Lithuania

LV LT

31 752 230

31 752 230

27

2021TC16RFCB027

(Interreg VI-A) Sweden-Finland-Norway (AURORA)

SE FI

NO

93 809 500

93 809 500

28

2021TC16RFCB028

(Interreg VI-A) Slovenia-Croatia

SI HR

39 344 493

39 344 493

29

2021TC16RFCB029

(Interreg VI-A) Slovakia-Czechia

SK CZ

85 323 597

85 323 597

30

2021TC16RFCB030

(Interreg VI-A) Lithuania-Poland

LT PL

45 706 836

45 706 836

31

2021TC16RFCB031

(Interreg VI-A) Italy-France (Maritime)

IT FR

154 636 861

154 636 861

32

2021TC16RFCB032

(Interreg VI-A) France-Italy (ALCOTRA)

FR IT

182 330 487

182 330 487

33

2021TC16RFCB033

(Interreg VI-A) Italy-Switzerland

IT

CH

82 346 673

82 346 673

34

2021TC16RFCB034

(Interreg VI-A) Italy-Slovenia

IT SI

70 898 662

70 898 662

35

2021TC16RFCB035

(Interreg VI-A) Italy-Malta

IT MT

46 083 225

46 083 225

36

2021TC16RFCB036

(Interreg VI-A) France-Germany-Switzerland (Upper Rhine)

FR DE

CH

125 117 615

125 117 615

37

2021TC16RFCB037

(Interreg VI-A) France-Switzerland

FR

CH

69 766 796

69 766 796

38

2021TC16RFCB038

(Interreg VI-A) Italy-Croatia

IT HR

172 986 266

172 986 266

39

2021TC16RFCB039

(Interreg VI-A) Belgium-France (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE FR

286 882 570

286 882 570

40

2021TC16RFCB040

(Interreg VI-A) France-Belgium-Germany-Luxembourg (Grande Région/Großregion)

FR BE DE LU

181 942 401

181 942 401

41

2021TC16RFCB041

(Interreg VI-A) Belgium-The Netherlands (Vlaanderen-Nederland)

BE NL

205 405 605

205 405 605

42

2021TC16RFCB042

(Interreg VI-A) Romania-Hungary

RO HU

140 752 020

140 752 020

43

2021TC16RFCB043

(Interreg VI-A) Estonia-Latvia

EE LV

26 004 949

26 004 949

44

2021TC16RFCB044

(Interreg VI-A) Italy-Austria

IT AT

73 071 805

73 071 805

45

2021TC16RFCB045

(Interreg VI-A) Slovenia-Hungary

SI HU

14 109 017

14 109 017

46

2021TC16RFCB046

(Interreg VI-A) Slovenia-Austria

SI AT

45 846 198

45 846 198

47

2021TC16RFCB047

(Interreg VI-A) Greece-Cyprus

EL CY

45 991 214

45 991 214

48

2021TC16RFCB048

(Interreg VI-A) Germany Denmark

DE DK

93 771 505

93 771 505

49

2014TC16RFPC001

PEACE PLUS Ireland-Northern Ireland/United Kingdom

IE

UK

234 474 919

234 474 919

50

2021TC16IPCB006

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria North Macedonia

BG

MK

12 916 849

13 562 691

26 479 540

51

2021TC16IPCB007

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria Serbia

BG

RS

15 804 360

16 594 578

32 398 938

52

2021TC16IPCB005

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria Turkey

BG

TR

14 269 738

14 983 225

29 252 963

53

2021TC16IPCB003

(Interreg VI-A) IPA Croatia Serbia

HR

RS

18 673 977

19 607 676

38 281 653

54

2021TC16IPCB004

(Interreg VI-A) IPA Croatia-Bosnia and Herzegovina- Montenegro

HR

BA ME

57 407 658

60 278 041

117 685 699

55

2021TC16IPCB010

(Interreg VI-A) IPA Greece Albania

EL

AL

13 000 000

13 650 000

26 650 000

56

2021TC16IPCB009

(Interreg VI-A) IPA Greece North Macedonia

EL

MK

13 000 000

13 650 000

26 650 000

57

2021TC16IPCB001

(Interreg VI-A) IPA Hungary Serbia

HU

RS

31 000 000

32 550 000

63 550 000

58

2021TC16IPCB008

(Interreg VI-A) IPA Italy Albania Montenegro (South Adriatic)

IT

AL ME

32 695 846

34 330 638

67 026 484

59

2021TC16IPCB002

(Interreg VI-A) IPA Romania Serbia

RO

RS

36 374 062

38 192 765

74 566 827

60

2021TC16NXCB004

(Interreg VI-A) NEXT Estonia Russia

EE

RU

10 906 623

11 124 755

22 031 378

61

2021TC16NXCB010

(Interreg VI-A) NEXT Hungary Slovakia Romania Ukraine

HU SK RO

UA

30 998 055

31 618 016

62 616 071

62

2021TC16NXCB013

(Interreg VI-A) NEXT Italy Tunisia

IT

TN

16 010 314

16 330 520

32 340 834

63

2021TC16NXCB002

(Interreg VI-A) NEXT Karelia

FI

RU

14 003 500

14 283 570

28 287 070

64

2021TC16NXCB001

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI SE

RU NO

17 501 359

17 851 386

35 352 745

65

2021TC16NXCB005

(Interreg VI-A) NEXT Latvia Russia

LV

RU

7 000 000

7 140 000

14 140 000

66

2021TC16NXCB006

(Interreg VI-A) NEXT Lithuania Russia

LT

RU

11 952 500

12 191 550

24 144 050

67

2021TC16NXCB009

(Interreg VI-A) NEXT Poland Belarus Ukraine

PL

BY UA

87 900 000

89 658 000

177 558 000

68

2021TC16NXCB007

(Interreg VI-A) NEXT Poland Russia

PL

RU

43 240 000

44 104 800

87 344 800

69

2021TC16NXCB011

(Interreg VI-A) NEXT Romania Rep.Moldova

RO

MD

36 250 000

36 975 000

73 225 000

70

2021TC16NXCB012

(Interreg VI-A) NEXT Romania Ukraine

RO

UA

25 350 000

25 857 000

51 207 000

71

2021TC16NXCB003

(Interreg VI-A) NEXT South East Finland Russia

FI

RU

24 003 500

24 483 570

48 487 070

72

2021TC16NXCB008

(Interreg VI-A) NEXT Latvia Belarus

LV

BY

5 860 134

5 977 337

11 837 471

73

2021TC16NXCB014

(Interreg VI-A) NEXT Lithuania Belarus

LT

BY

16 000 000

16 320 000

32 320 000

Total:

6 115 505 509

257 399 614

353 915 504

6 726 820 627

---

LIITE II

Valtioiden välisen yhteistyön ohjelmien luettelo ja Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA III) ja naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (NDICI) kullekin rajat ylittävän yhteistyön ohjelmalle myönnettävän tuen kokonaismäärä

| N° | CCI | Name of the programme | Member States | Non-Member States | Global ERDF contribution | IPA III contributrion | NDICI contribution | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16IPTN001 | (Interreg VI-B) IPA Adriatic-Ionian | EL HR IT SI | AL BA ME RS SM | 65 848 129 | 70 840 386 | | 136 688 515 |
| 2 | 2021TC16RFTN001 | (Interreg VI-B) Alpine Space | DE FR IT AT SI | CH LI | 107 051 188 | | | 107 051 188 |
| 3 | 2021TC16RFTN002 | (Interreg VI-B) Atlantic Area | ES FR PT | | 113 075 964 | | | 113 075 964 |
| 4 | 2021TC16FFTN003 | (Interreg VI-B) Baltic Sea Region | DE DK EE LV LT PL FI SE | BY NO RU | 250 984 823 | | 8 800 000 | 259 784 823 |
| 5 | 2021TC16RFTN003 | (Interreg VI-B) Central Europe | CZ DE IT HR HU AT PL SI SK | | 224 623 802 | | | 224 623 802 |
| 6 | 2021TC16FFTN004 | (Interreg VI-B) Danube | AT BG CZ DE HR HU RO SI SK | BA ME RS MD UA | 165 424 228 | 30 000 000 | 17 679 725 | 213 103 953 |
| 7 | 2021TC16FFTN001 | (Interreg VI-B) Euro Mediterranean (EURO MED) | BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI | ME MK AL BA | 216 559 226 | 18 340 000 | | 234 899 226 |
| 8 | 2021TC16FFTN005 | (Interreg VI-B) Northern Periphery and Arctic | IE FI SE | FO GL IS NO | 43 716 415 | | | 43 716 415 |
| 9 | 2021TC16RFTN004 | (Interreg VI-B) North Sea | BE DK DE FR NL SE | NO | 171 154 311 | | | 171 154 311 |
| 10 | 2021TC16RFTN005 | (Interreg VI-B) North West Europe | BE DE FR IE NL LU | CH | 310 480 455 | | | 310 480 455 |
| 11 | 2021TC16RFTN006 | (Interreg VI-B) South West Europe (SUDOE) | ES FR PT | AD | 106 260 516 | | | 106 260 516 |
| 12 | 2021TC16NXTN001 | (Interreg VI-B) NEXT Mediterranean Sea Basin (NEXT MED) | EL ES FR IT MT CY PT | TR DZ EG IL JO LB PS TN | 96 199 962 | 9 500 000 | 138 713 588 | 244 413 550 |
| 13 | 2021TC16NXTN003 | (Interreg VI-B) NEXT Mid-Atlantic | ES PT | MA | 55 100 000 | | 55 100 000 | 110 200 000 |
| 14 | 2021TC16NXTN002 | (Interreg VI-B) NEXT Black Sea Basin | BG EL RO | TR UA AM GE MD RU | 14 552 489 | 9 500 000 | 36 934 183 | 60 986 672 |
| Total: | 1 941 031 508 | 138 180 386 | 257 227 496 | 2 336 439 390 |

N°

CCI

Name of the programme

Member States

Non-Member States

Global ERDF contribution

IPA III contributrion

NDICI contribution

Total

1

2021TC16IPTN001

(Interreg VI-B) IPA Adriatic-Ionian

EL HR IT SI

AL BA ME RS SM

65 848 129

70 840 386

136 688 515

2

2021TC16RFTN001

(Interreg VI-B) Alpine Space

DE FR IT AT SI

CH LI

107 051 188

107 051 188

3

2021TC16RFTN002

(Interreg VI-B) Atlantic Area

ES FR PT

113 075 964

113 075 964

4

2021TC16FFTN003

(Interreg VI-B) Baltic Sea Region

DE DK EE LV LT PL FI SE

BY NO RU

250 984 823

8 800 000

259 784 823

5

2021TC16RFTN003

(Interreg VI-B) Central Europe

CZ DE IT HR HU AT PL SI SK

224 623 802

224 623 802

6

2021TC16FFTN004

(Interreg VI-B) Danube

AT BG CZ DE HR HU RO SI SK

BA ME RS MD UA

165 424 228

30 000 000

17 679 725

213 103 953

7

2021TC16FFTN001

(Interreg VI-B) Euro Mediterranean (EURO MED)

BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI

ME MK AL BA

216 559 226

18 340 000

234 899 226

8

2021TC16FFTN005

(Interreg VI-B) Northern Periphery and Arctic

IE FI SE

FO GL IS NO

43 716 415

43 716 415

9

2021TC16RFTN004

(Interreg VI-B) North Sea

BE DK DE FR NL SE

NO

171 154 311

171 154 311

10

2021TC16RFTN005

(Interreg VI-B) North West Europe

BE DE FR IE NL LU

CH

310 480 455

310 480 455

11

2021TC16RFTN006

(Interreg VI-B) South West Europe (SUDOE)

ES FR PT

AD

106 260 516

106 260 516

12

2021TC16NXTN001

(Interreg VI-B) NEXT Mediterranean Sea Basin (NEXT MED)

EL ES FR IT MT CY PT

TR DZ EG IL JO LB PS TN

96 199 962

9 500 000

138 713 588

244 413 550

13

2021TC16NXTN003

(Interreg VI-B) NEXT Mid-Atlantic

ES PT

MA

55 100 000

55 100 000

110 200 000

14

2021TC16NXTN002

(Interreg VI-B) NEXT Black Sea Basin

BG EL RO

TR UA AM GE MD RU

14 552 489

9 500 000

36 934 183

60 986 672

Total:

1 941 031 508

138 180 386

257 227 496

2 336 439 390

---

LIITE III

Alueiden välisen yhteistyön ohjelmien luettelo ja Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA III) kullekin rajat ylittävän yhteistyön ohjelmalle myönnettävän tuen kokonaismäärä

| N° | CCI | Name of the programme | Member States | Non-Member States | Global ERDF contribution | IPA IIIcontributrion | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFIR001 | (Interreg VI-C) lnterreg Europe | All MS | NO CH | 379 482 670 | | 379 482 670 |
| 2 | 2021TC16FFIR001 | (Interreg VI-C) Urbact IV | All MS | NO CH AL BA ME MK RS | 79 769 799 | 5 000 000 | 84 769 799 |
| 3 | 2021TC16RFIR004 | (Interreg VI-C) ESPON 2030 Cooperation Programme | All MS | NO CH IS LI | 48 000 000 | | 48 000 000 |
| 4 | 2021TC16RFIR002 | (Interreg VI-C) Interact | All MS | NO CH | 45 000 000 | | 45 000 000 |
| Total: | 552 252 469 | 5 000 000 | 557 252 469 |

N°

CCI

Name of the programme

Member States

Non-Member States

Global ERDF contribution

IPA IIIcontributrion

Total

1

2021TC16RFIR001

(Interreg VI-C) lnterreg Europe

All MS

NO CH

379 482 670

379 482 670

2

2021TC16FFIR001

(Interreg VI-C) Urbact IV

All MS

NO CH AL BA ME MK RS

79 769 799

5 000 000

84 769 799

3

2021TC16RFIR004

(Interreg VI-C) ESPON 2030 Cooperation Programme

All MS

NO CH IS LI

48 000 000

48 000 000

4

2021TC16RFIR002

(Interreg VI-C) Interact

All MS

NO CH

45 000 000

45 000 000

Total:

552 252 469

5 000 000

557 252 469

---

LIITE IV

Syrjäisimpien alueiden yhteistyöohjelmien luettelo ja Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) kullekin rajat ylittävän yhteistyön ohjelmalle myönnettävän tuen kokonaismäärä

| N° | CCI | Name of the programme | Member States | Non-Member States | Global ERDF contribution |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16FFOR004 | (Interreg VI-D) Indian Ocean | FR | Several third countries and overseas countries or territories | 62 252 459 |
| 2 | 2021TC16FFOR003 | (Interreg VI-D) Caribbean | FR | Several third countries and overseas countries or territories | 67 895 832 |
| 3 | 2021TC16FFOR005 | (Interreg VI-D) Amazonia | FR | Several third countries and overseas countries or territories | 18 899 049 |
| 4 | 2021TC16FFOR001 | (Interreg VI-D) Madeira-Azores-Canary Islands (MAC) | ES PT | Several third countries and overseas countries or territories | 169 898 663 |
| 5 | 2021TC16FFOR002 | (Interreg VI-D) Mozambique Channel | FR | Several third countries and overseas countries or territories | 10 228 777 |
| Total: | 329 174 780 |

N°

CCI

Name of the programme

Member States

Non-Member States

Global ERDF contribution

1

2021TC16FFOR004

(Interreg VI-D) Indian Ocean

FR

Several third countries and overseas countries or territories

62 252 459

2

2021TC16FFOR003

(Interreg VI-D) Caribbean

FR

Several third countries and overseas countries or territories

67 895 832

3

2021TC16FFOR005

(Interreg VI-D) Amazonia

FR

Several third countries and overseas countries or territories

18 899 049

4

2021TC16FFOR001

(Interreg VI-D) Madeira-Azores-Canary Islands (MAC)

ES PT

Several third countries and overseas countries or territories

169 898 663

5

2021TC16FFOR002

(Interreg VI-D) Mozambique Channel

FR

Several third countries and overseas countries or territories

10 228 777

Total:

329 174 780

---

LIITE V

Jäsenvaltioiden ehdottamat osa-alueiden väliset siirrot

| ID | MAA | OSA-ALUE | KOKONAISMÄÄRÄRAHA | JÄSENVALTION RAHOITUSOSUUS | SIIRTO | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Belgium | | 374 383 720 | | | |
| BE | cross-border | 332 648 155 | 301 477 183 | -31 170 972 | -9,37  % |
| BE | transnational | 41 735 565 | 72 906 537 | 31 170 972 | |
| BG | Bulgaria | | 135 521 264 | | | |
| BG | cross-border | 109 183 390 | 113 134 071 | 3 950 681 | |
| BG | transnational | 26 337 874 | 22 387 193 | -3 950 681 | -15,00  % |
| CZ | Czechia | | 310 867 301 | | | |
| CZ | cross-border | 271 822 272 | 277 679 027 | 5 856 755 | |
| CZ | transnational | 39 045 029 | 33 188 274 | -5 856 755 | -15,00  % |
| DK | Denmark | | 152 000 000 | | | |
| DK | cross-border | 130 840 407 | 115 300 000 | -15 540 407 | -11,88  % |
| DK | transnational | 21 159 593 | 36 700 000 | 15 540 407 | |
| DE | Germany | | 1 017 882 396 | | | |
| DE | cross-border | 714 007 944 | 699 742 467 | -14 265 477 | -2,00  % |
| DE | transnational | 303 874 452 | 318 139 929 | 14 265 477 | |
| EE | Estonia | | 58 059 611 | | | |
| EE | cross-border | 53 200 437 | 53 200 437 | 0 | 0,00  % |
| EE | transnational | 4 859 174 | 4 859 174 | 0 | |
| IE | Ireland | | 293 402 230 | | | |
| IE | cross-border | 275 852 846 | 234 474 919 | -41 377 927 | -15,00  % |
| IE | transnational | 17 549 384 | 58 927 311 | 41 377 927 | |
| EL | Greece | | 128 236 156 | | | |
| EL | cross-border | 88 385 657 | 94 363 232 | 5 977 575 | |
| EL | transnational | 39 850 499 | 33 872 924 | -5 977 575 | -15,00  % |
| ES | Spain | | 694 796 132 | | | |
| ES | cross-border | 382 709 233 | 358 561 065 | -24 148 168 | -6,31  % |
| ES | transnational | 171 704 452 | 199 155 881 | 27 451 429 | |
| ES | outermost regions | 140 382 447 | 137 079 186 | -3 303 261 | -2,35  % |
| FR | France | | 1 107 421 089 | | | |
| FR | cross-border | 718 304 673 | 639 687 357 | -78 617 316 | -10,94  % |
| FR | transnational | 246 523 404 | 308 457 615 | 61 934 211 | |
| FR | outermost regions | 142 593 012 | 159 276 117 | 16 683 105 | |
| HR | Croatia | | 186 871 939 | | | |
| HR | cross-border | 171 461 871 | 171 461 871 | 0 | 0,00  % |
| HR | transnational | 15 410 068 | 15 410 068 | 0 | |
| IT | Italy | | 947 705 559 | | | |
| IT | cross-border | 723 649 055 | 682 037 150 | -41 611 905 | -5,75  % |
| IT | transnational | 224 056 504 | 265 668 409 | 41 611 905 | |
| CY | Cyprus | | 37 259 150 | | | |
| CY | cross-border | 34 107 311 | 28 991 214 | -5 116 097 | -15,00  % |
| CY | transnational | 3 151 839 | 8 267 936 | 5 116 097 | |
| LV | Latvia | | 49 764 070 | | | |
| LV | cross-border | 42 523 827 | 43 609 864 | 1 086 037 | |
| LV | transnational | 7 240 243 | 6 154 206 | -1 086 037 | -15,00  % |
| LT | Lithuania | | 83 055 466 | | | |
| LT | cross-border | 72 459 911 | 72 459 911 | 0 | 0,00  % |
| LT | transnational | 10 595 555 | 10 595 555 | 0 | |
| LU | Luxembourg | | 29 026 447 | | | |
| LU | cross-border | 26 870 192 | 23 026 447 | -3 843 745 | -14,30  % |
| LU | transnational | 2 156 255 | 6 000 000 | 3 843 745 | |
| HU | Hungary | | 258 768 190 | | | |
| HU | cross-border | 222 498 055 | 222 498 055 | 0 | 0,00  % |
| HU | transnational | 36 270 135 | 36 270 135 | 0 | |
| MT | Malta | | 23 116 871 | | | |
| MT | cross-border | 21 429 922 | 20 416 871 | -1 013 051 | -4,73  % |
| MT | transnational | 1 686 949 | 2 700 000 | 1 013 051 | |
| NL | Netherlands | | 378 695 652 | | | |
| NL | cross-border | 315 751 099 | 274 554 348 | -41 196 751 | -13,05  % |
| NL | transnational | 62 944 553 | 104 141 304 | 41 196 751 | |
| AT | Austria | | 219 711 720 | | | |
| AT | cross-border | 187 482 629 | 186 882 629 | - 600 000 | -0,32  % |
| AT | transnational | 32 229 091 | 32 829 091 | 600 000 | |
| PL | Poland | | 567 530 160 | | | |
| PL | cross-border | 425 499 779 | 446 804 336 | 21 304 557 | |
| PL | transnational | 142 030 381 | 120 725 824 | -21 304 557 | -15,00  % |
| PT | Portugal | | 138 751 654 | | | |
| PT | cross-border | 67 766 585 | 73 491 424 | 5 724 839 | |
| PT | transnational | 38 165 592 | 32 440 753 | -5 724 839 | -15,00  % |
| PT | outermost regions | 32 819 477 | 32 819 477 | 0 | |
| RO | Romania | | 372 637 625 | | | |
| RO | cross-border | 299 820 777 | 310 743 304 | 10 922 527 | |
| RO | transnational | 72 816 848 | 61 894 321 | -10 922 527 | -15,00  % |
| SI | Slovenia | | 75 065 477 | | | |
| SI | cross-border | 67 436 070 | 67 436 070 | 0 | 0,00  % |
| SI | transnational | 7 629 407 | 7 629 407 | 0 | |
| SK | Slovakia | | 223 354 237 | | | |
| SK | cross-border | 203 286 462 | 203 286 462 | 0 | 0,00  % |
| SK | transnational | 20 067 775 | 20 067 775 | 0 | |
| FI | Finland | | 162 721 339 | | | |
| FI | cross-border | 142 416 484 | 122 514 000 | -19 902 484 | -13,97  % |
| FI | transnational | 20 304 855 | 40 207 339 | 19 902 484 | |
| SE | Sweden | | 356 338 406 | | | |
| SE | cross-border | 319 655 650 | 274 903 859 | -44 751 791 | -14,00  % |
| SE | transnational | 36 682 756 | 81 434 547 | 44 751 791 | |

ID

MAA

OSA-ALUE

KOKONAISMÄÄRÄRAHA

JÄSENVALTION RAHOITUSOSUUS

SIIRTO

%

BE

Belgium

374 383 720

BE

cross-border

332 648 155

301 477 183

-31 170 972

-9,37  %

BE

transnational

41 735 565

72 906 537

31 170 972

BG

Bulgaria

135 521 264

BG

cross-border

109 183 390

113 134 071

3 950 681

BG

transnational

26 337 874

22 387 193

-3 950 681

-15,00  %

CZ

Czechia

310 867 301

CZ

cross-border

271 822 272

277 679 027

5 856 755

CZ

transnational

39 045 029

33 188 274

-5 856 755

-15,00  %

DK

Denmark

152 000 000

DK

cross-border

130 840 407

115 300 000

-15 540 407

-11,88  %

DK

transnational

21 159 593

36 700 000

15 540 407

DE

Germany

1 017 882 396

DE

cross-border

714 007 944

699 742 467

-14 265 477

-2,00  %

DE

transnational

303 874 452

318 139 929

14 265 477

EE

Estonia

58 059 611

EE

cross-border

53 200 437

53 200 437

0

0,00  %

EE

transnational

4 859 174

4 859 174

0

IE

Ireland

293 402 230

IE

cross-border

275 852 846

234 474 919

-41 377 927

-15,00  %

IE

transnational

17 549 384

58 927 311

41 377 927

EL

Greece

128 236 156

EL

cross-border

88 385 657

94 363 232

5 977 575

EL

transnational

39 850 499

33 872 924

-5 977 575

-15,00  %

ES

Spain

694 796 132

ES

cross-border

382 709 233

358 561 065

-24 148 168

-6,31  %

ES

transnational

171 704 452

199 155 881

27 451 429

ES

outermost regions

140 382 447

137 079 186

-3 303 261

-2,35  %

FR

France

1 107 421 089

FR

cross-border

718 304 673

639 687 357

-78 617 316

-10,94  %

FR

transnational

246 523 404

308 457 615

61 934 211

FR

outermost regions

142 593 012

159 276 117

16 683 105

HR

Croatia

186 871 939

HR

cross-border

171 461 871

171 461 871

0

0,00  %

HR

transnational

15 410 068

15 410 068

0

IT

Italy

947 705 559

IT

cross-border

723 649 055

682 037 150

-41 611 905

-5,75  %

IT

transnational

224 056 504

265 668 409

41 611 905

CY

Cyprus

37 259 150

CY

cross-border

34 107 311

28 991 214

-5 116 097

-15,00  %

CY

transnational

3 151 839

8 267 936

5 116 097

LV

Latvia

49 764 070

LV

cross-border

42 523 827

43 609 864

1 086 037

LV

transnational

7 240 243

6 154 206

-1 086 037

-15,00  %

LT

Lithuania

83 055 466

LT

cross-border

72 459 911

72 459 911

0

0,00  %

LT

transnational

10 595 555

10 595 555

0

LU

Luxembourg

29 026 447

LU

cross-border

26 870 192

23 026 447

-3 843 745

-14,30  %

LU

transnational

2 156 255

6 000 000

3 843 745

HU

Hungary

258 768 190

HU

cross-border

222 498 055

222 498 055

0

0,00  %

HU

transnational

36 270 135

36 270 135

0

MT

Malta

23 116 871

MT

cross-border

21 429 922

20 416 871

-1 013 051

-4,73  %

MT

transnational

1 686 949

2 700 000

1 013 051

NL

Netherlands

378 695 652

NL

cross-border

315 751 099

274 554 348

-41 196 751

-13,05  %

NL

transnational

62 944 553

104 141 304

41 196 751

AT

Austria

219 711 720

AT

cross-border

187 482 629

186 882 629

- 600 000

-0,32  %

AT

transnational

32 229 091

32 829 091

600 000

PL

Poland

567 530 160

PL

cross-border

425 499 779

446 804 336

21 304 557

PL

transnational

142 030 381

120 725 824

-21 304 557

-15,00  %

PT

Portugal

138 751 654

PT

cross-border

67 766 585

73 491 424

5 724 839

PT

transnational

38 165 592

32 440 753

-5 724 839

-15,00  %

PT

outermost regions

32 819 477

32 819 477

0

RO

Romania

372 637 625

RO

cross-border

299 820 777

310 743 304

10 922 527

RO

transnational

72 816 848

61 894 321

-10 922 527

-15,00  %

SI

Slovenia

75 065 477

SI

cross-border

67 436 070

67 436 070

0

0,00  %

SI

transnational

7 629 407

7 629 407

0

SK

Slovakia

223 354 237

SK

cross-border

203 286 462

203 286 462

0

0,00  %

SK

transnational

20 067 775

20 067 775

0

FI

Finland

162 721 339

FI

cross-border

142 416 484

122 514 000

-19 902 484

-13,97  %

FI

transnational

20 304 855

40 207 339

19 902 484

SE

Sweden

356 338 406

SE

cross-border

319 655 650

274 903 859

-44 751 791

-14,00  %

SE

transnational

36 682 756

81 434 547

44 751 791

---

| 19.1.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 12/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 12/164

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2022/75,

annettu 17 päivänä tammikuuta 2022,

Euroopan aluekehitysrahastosta ja unionin ulkoisista rahoitusvälineistä tukea saavien Interreg-ohjelma-alueiden luettelon vahvistamisesta toimintalohkoittain ja Interreg-ohjelmittain Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nojalla

(tiedoksiannettu numerolla C(2022) 109)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24 päivänä kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan,

kuultuaan Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24 päivänä kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (2) 115 artiklan 1 kohdan nojalla perustettua komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan aluekehitysrahasto, jäljempänä ’EAKR’, tukee Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta tietyillä yhteisen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön tasoa 3 vastaavilla alueilla, jäljempänä ’NUTS 3 -tason alueet’, rajat ylittävän yhteistyön osalta ja kaikilla yhteisen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön tasoa 2 vastaavilla alueilla, jäljempänä ’NUTS 2 -tason alueet’, valtioiden välisen yhteistyön osalta, sellaisina kuin ne on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1059/2003 (3). Kyseiset alueet on sen vuoksi lueteltava. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan aluekehitysrahasto, jäljempänä ’EAKR’, tukee Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta tietyillä yhteisen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön tasoa 3 vastaavilla alueilla, jäljempänä ’NUTS 3 -tason alueet’, rajat ylittävän yhteistyön osalta ja kaikilla yhteisen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön tasoa 2 vastaavilla alueilla, jäljempänä ’NUTS 2 -tason alueet’, valtioiden välisen yhteistyön osalta, sellaisina kuin ne on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1059/2003 (3). Kyseiset alueet on sen vuoksi lueteltava.

| (2) | Asetuksen (EU) 2021/1059 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan nojalla ulkoiset rajat ylittävät ohjelmat on merkittävä luetteloon ’IPA III:n rajat ylittävän yhteistyön Interreg A -ohjelmina’ (IPA III-CBC) tai ’Interreg A NEXT -ohjelmina’ (NDICI-CBC). |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2021/1059 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan nojalla ulkoiset rajat ylittävät ohjelmat on merkittävä luetteloon ’IPA III:n rajat ylittävän yhteistyön Interreg A -ohjelmina’ (IPA III-CBC) tai ’Interreg A NEXT -ohjelmina’ (NDICI-CBC).

| (3) | Asetuksen (EU) 2021/1059 8 artiklan 3 kohdan nojalla kolmansien maiden tai kumppanimaiden alueet tai unionin ulkopuoliset alueet, jotka eivät saa tukea EAKR:stä tai unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä tai jotka osallistuvat unionin talousarvion rahoittamiseen ulkoisilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla, on myös mainittava Interreg-ohjelma-alueiden luettelossa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2021/1059 8 artiklan 3 kohdan nojalla kolmansien maiden tai kumppanimaiden alueet tai unionin ulkopuoliset alueet, jotka eivät saa tukea EAKR:stä tai unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä tai jotka osallistuvat unionin talousarvion rahoittamiseen ulkoisilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla, on myös mainittava Interreg-ohjelma-alueiden luettelossa.

| (4) | Asetuksen (EU) 2021/1059 5 artiklan nojalla, kun on kyse valtioiden välisestä yhteistyöstä, EAKR:stä annettavan tuen piiriin kuuluvien alueiden on oltava unionin NUTS 2 -tason alueita tai NUTS-luokituksen puuttuessa vastaavia alueita. Niihin voi sisältyä syrjäisimpiä alueita, jotka kattavat laajemmat valtioiden rajat ylittävät alueet ja ottaen tarvittaessa huomioon makroaluestrategiat tai merialuestrategiat. Valtioiden välinen yhteistyö voi kattaa myös NUTS 2 -tason alueita tai NUTS-luokituksen puuttuessa vastaavia alueita Islannissa, Norjassa, Sveitsissä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä Andorran, Färsaaret, Liechtensteinin, Monacon ja San Marinon, merentakaisia maita tai alueita, jäljempänä ’MMA:t’, sekä liittymistä valmistelevan välineen III:n, jäljempänä ’IPA III’, tai naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa, jäljempänä ’NDICI’, mukaisia kumppanimaiden alueita. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) 2021/1059 5 artiklan nojalla, kun on kyse valtioiden välisestä yhteistyöstä, EAKR:stä annettavan tuen piiriin kuuluvien alueiden on oltava unionin NUTS 2 -tason alueita tai NUTS-luokituksen puuttuessa vastaavia alueita. Niihin voi sisältyä syrjäisimpiä alueita, jotka kattavat laajemmat valtioiden rajat ylittävät alueet ja ottaen tarvittaessa huomioon makroaluestrategiat tai merialuestrategiat. Valtioiden välinen yhteistyö voi kattaa myös NUTS 2 -tason alueita tai NUTS-luokituksen puuttuessa vastaavia alueita Islannissa, Norjassa, Sveitsissä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä Andorran, Färsaaret, Liechtensteinin, Monacon ja San Marinon, merentakaisia maita tai alueita, jäljempänä ’MMA:t’, sekä liittymistä valmistelevan välineen III:n, jäljempänä ’IPA III’, tai naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa, jäljempänä ’NDICI’, mukaisia kumppanimaiden alueita.

| (5) | Asetuksen (EU) 2021/1059 6 artiklan nojalla, kun on kyse alueiden välisen yhteistyöstä, unionin koko aluetta, mukaan lukien syrjäisimmät alueet, on tuettava EAKR:stä. Alueiden väliset yhteistyöohjelmat voivat myös kattaa kolmansien maiden, IPA III- tai NDICI-välineen piiriin kuuluvien kumppanimaiden ja muiden alueiden koko alueen tai osan siitä taikka MMA:t riippumatta siitä, saavatko ne tukea unionin ulkoisista rahoitusvälineistä. Sen vuoksi ei ole tarpeen määritellä ohjelma-aluetta alueiden välistä yhteistyötä varten. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) 2021/1059 6 artiklan nojalla, kun on kyse alueiden välisen yhteistyöstä, unionin koko aluetta, mukaan lukien syrjäisimmät alueet, on tuettava EAKR:stä. Alueiden väliset yhteistyöohjelmat voivat myös kattaa kolmansien maiden, IPA III- tai NDICI-välineen piiriin kuuluvien kumppanimaiden ja muiden alueiden koko alueen tai osan siitä taikka MMA:t riippumatta siitä, saavatko ne tukea unionin ulkoisista rahoitusvälineistä. Sen vuoksi ei ole tarpeen määritellä ohjelma-aluetta alueiden välistä yhteistyötä varten.

| (6) | Asetuksen (EU) 2021/1059 7 artiklan nojalla, kun on kyse syrjäisimpien alueiden yhteistyöstä, kaikkia SEUT-sopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa lueteltuja alueita on tuettava EAKR:stä. Syrjäisimpiä alueita koskevat Interreg-ohjelmat voivat kattaa NDICI:stä tukea saavia kumppanimaita tai niiden osia taikka merentakaisten maiden ja alueiden ohjelmasta, jäljempänä ’MMA-ohjelma’, tukea saavia MMA:ita tai molempia. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) 2021/1059 7 artiklan nojalla, kun on kyse syrjäisimpien alueiden yhteistyöstä, kaikkia SEUT-sopimuksen 349 artiklan ensimmäisessä kohdassa lueteltuja alueita on tuettava EAKR:stä. Syrjäisimpiä alueita koskevat Interreg-ohjelmat voivat kattaa NDICI:stä tukea saavia kumppanimaita tai niiden osia taikka merentakaisten maiden ja alueiden ohjelmasta, jäljempänä ’MMA-ohjelma’, tukea saavia MMA:ita tai molempia.

| (7) | Asetuksen (EU) 2021/1059 8 artiklan 2 kohdan nojalla rajat ylittävän yhteistyön alueiden luettelossa olisi myös täsmennettävä ne unionin NUTS 3 -tason alueet, jotka otetaan huomioon kohdennettaessa EAKR:stä määrärahoja rajat ylittävään yhteistyöhön kaikilla sisärajoilla ja unionin ulkoisten rahoitusvälineiden soveltamisalaan kuuluvilla ulkorajoilla. Rajat ylittävien yhteistyöohjelmien ohjelma-alueiden NUTS 3 -tason alueet olisi lueteltava asetuksen (EY) N:o 1059/2003 perusteella, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) 2019/1755 (4). Asetuksen (EU) 2021/1059 8 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi EAKR:n määrärahoissa huomioon otettavat NUTS 3 -tason alueet perustuvat kuitenkin asetukseen (EY) N:o 1059/2003, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) 2016/2066 (5). |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) 2021/1059 8 artiklan 2 kohdan nojalla rajat ylittävän yhteistyön alueiden luettelossa olisi myös täsmennettävä ne unionin NUTS 3 -tason alueet, jotka otetaan huomioon kohdennettaessa EAKR:stä määrärahoja rajat ylittävään yhteistyöhön kaikilla sisärajoilla ja unionin ulkoisten rahoitusvälineiden soveltamisalaan kuuluvilla ulkorajoilla. Rajat ylittävien yhteistyöohjelmien ohjelma-alueiden NUTS 3 -tason alueet olisi lueteltava asetuksen (EY) N:o 1059/2003 perusteella, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission delegoidulla asetuksella (EU) 2019/1755 (4). Asetuksen (EU) 2021/1059 8 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi EAKR:n määrärahoissa huomioon otettavat NUTS 3 -tason alueet perustuvat kuitenkin asetukseen (EY) N:o 1059/2003, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) 2016/2066 (5).

| (8) | Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa luettelot tukea saavista Interreg-ohjelma-alueista toimintalohkoittain ja Interreg-ohjelmittain, |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa luettelot tukea saavista Interreg-ohjelma-alueista toimintalohkoittain ja Interreg-ohjelmittain,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liitteessä I vahvistetaan luettelo ohjelma-alueista, jotka voivat saada tukea EAKR:stä Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen rajat ylittävän yhteistyön osa-alueen nojalla, mukaan lukien myös IPA III- ja NDICI-välineistä tuetun ulkoisen rajat ylittävän yhteistyön osa-alueen nojalla, mukaan lukien kolmansien maiden tai kumppanimaiden alueet tai unionin ulkopuoliset alueet, jotka eivät saa tukea EAKR:stä tai unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä tai jotka osallistuvat unionin talousarvion rahoittamiseen ulkoisilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla.

2 artikla

Liitteessä II vahvistetaan luettelo ohjelma-alueista, jotka voivat saada tukea EAKR:stä ja unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen valtioiden välisen yhteistyön osa-alueen nojalla, mukaan lukien kolmansien maiden tai kumppanimaiden alueet tai unionin ulkopuoliset alueet, jotka eivät saa tukea EAKR:stä tai unionin ulkoisesta rahoitusvälineestä tai jotka osallistuvat unionin talousarvion rahoittamiseen ulkoisilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla.

3 artikla

Liitteessä III vahvistetaan luettelo ohjelma-alueista, mukaan lukien NDICI-välineestä tukea saavat kumppanimaat tai niiden osat tai MMA-ohjelmasta tai molemmista tukea saavat MMA-alueet, jotka voivat saada tukea EAKR:stä Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen syrjäisimpien alueiden osa-alueen nojalla.

4 artikla

Liitteessä IV vahvistetaan luettelo NUTS 3 -tason alueista, jotka otetaan huomioon kohdennettaessa EAKR:stä määrärahoja rajat ylittävään yhteistyöhön kaikilla sisärajoilla ja unionin ulkoisten rahoitusvälineiden soveltamisalaan kuuluvilla ulkorajoilla.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 17 päivänä tammikuuta 2022.

Komission puolesta

Elisa FERREIRA

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 94.

1

(2)  
  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).

3

(4)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/1755, annettu 8 päivänä elokuuta 2019, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 liitteiden muuttamisesta (EUVL L 270, 24.10.2019, s. 1).

4

(5)  Komission asetus (EU) 2016/2066, annettu 21 päivänä marraskuuta 2016, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 liitteiden muuttamisesta (EUVL L 322, 29.11.2016, s. 1).

5

---

LIITE I

Luettelo Interreg-ohjelma-alueista, jotka saavat tukea osa-alueesta A

| Sisäiset rajat ylittävät Interreg-ohjelmat |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 -tason alueet (asetuksen (EU) N:o 1059/2003 mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16RFCB001 | BE DE NL | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE335 Arr. Verviers – communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | DEA26 Düren |
| | | DEA28 Euskirchen |
| | | DEA29 Heinsberg |
| | | DEA2D Städteregion Aachen |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB002 | AT CZ | (Interreg VI-A) Itävalta-Tšekki |
| | | AT121 Mostviertel-Eisenwurzen |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT314 Steyr-Kirchdorf |
| | | CZ031 Jihočeský kraj |
| | | CZ063 Kraj Vysočina |
| | | CZ064 Jihomoravský kraj |
| 2021TC16RFCB003 | AT SK | (Interreg VI-A) Slovakia-Itävalta |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| 2021TC16RFCB004 | AT DE | (Interreg VI-A) Itävalta-Saksa/Bayern |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT315 Traunviertel |
| | | AT321 Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323 Salzburg und Umgebung |
| | | AT331 Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| | | DE214 Altötting |
| | | DE215 Berchtesgadener Land |
| | | DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen |
| | | DE21D Garmisch-Partenkirchen |
| | | DE21F Miesbach |
| | | DE21G Mühldorf a. Inn |
| | | DE21K Rosenheim, Landkreis |
| | | DE21M Traunstein |
| | | DE21N Weilheim-Schongau |
| | | DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE227 Landshut, Landkreis |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22A Rottal-Inn |
| | | DE22C Dingolfing-Landau |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| 2021TC16RFCB005 | ES PT | (Interreg VI-A) Espanja-Portugali (POCTEP) |
| | | ES111 A Coruña |
| | | ES112 Lugo |
| | | ES113 Ourense |
| | | ES114 Pontevedra |
| | | ES148 Valladolid |
| | | ES411 Ávila |
| | | ES413 León |
| | | ES415 Salamanca |
| | | ES419 Zamora |
| | | ES431 Badajoz |
| | | ES432 Cáceres |
| | | ES612 Cádiz |
| | | ES613 Córdoba |
| | | ES615 Huelva |
| | | ES618 Sevilla |
| | | PT111 Alto Minho |
| | | PT112 Cávado |
| | | PT119 Ave |
| | | PT11A Area Metropolitana do Porto |
| | | PT11B Alto Tâmega |
| | | PT11C Tamega e Sousa |
| | | PT11D Douro |
| | | PT11E Terras de Trás-os-Montes |
| | | PT150 Algarve |
| | | PT16B Oeste |
| | | PT16D Região de Aveiro |
| | | PT16E Região de Coimbra |
| | | PT16F Região de Leiria |
| | | PT16G Viseu Dão Lafões |
| | | PT16H Beira Baixa |
| | | PT 16I Médio Tejo |
| | | PT16J Beiras e Serra da Estrela |
| | | PT181 Alentejo litoral |
| | | PT184 Baixo Alentejo |
| | | PT186 Alto Alentejo |
| | | PT187 Alentejo Central |
| | | |
| 2021TC16RFCB006 | ES FR AD | (Interreg VI-A) Espanja-Ranska-Andorra (POCTEFA) |
| | | ES211 Araba/Alava Álava |
| | | ES212 GuipùzcoaGipuzkoa |
| | | ES213 Vizcaya/Bizkaia |
| | | ES220 Navarra |
| | | ES230 La Rioja |
| | | ES241 Huesca |
| | | ES243 Zaragoza |
| | | ES511 Barcelona |
| | | ES512 Girona |
| | | ES513 Lleida |
| | | FRI15 Pyrénées-Atlantiques |
| | | FRJ21 Ariège |
| | | FRJ23 Haute -Garonne |
| | | FRJ15 Pyrénées -Orientales |
| | | FRJ26 Hautes-Pyrénées |
| | | AD Andorra (third country) |
| 2021TC16RFCB007 | HU HR | (Interreg VI-A) Unkari-Kroatia |
| | | HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | | HR022 Virovitičko-podravska županija |
| | | HR023 Požeško-slavonska županija |
| | | HR025 Osječko-baranjska županija |
| | | HR026 Vukovarsko-srijemska županija |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR063 Koprivničko-križevačka županija |
| | | HU223 Zala |
| | | HU231 Baranya |
| | | HU232 Somogy |
| 2021TC16RFCB008 | DE CZ | (Interreg VI-A) Saksa/Bayern- Tšekki |
| | | CZ031 Jihoceský kraj |
| | | CZ032 Plzeňský kraj |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22B Straubing-Bogen |
| | | DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| | | DE234 Amberg-Sulzbach |
| | | DE235 Cham |
| | | DE237 Neustadt a. d. Waldnaab |
| | | DE238 Regensburg, Landkreis |
| | | DE239 Schwandorf |
| | | DE23A Tirschenreuth |
| | | DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt |
| | | DE244 Hof, Kreisfreie Stadt |
| | | DE246 Bayreuth, Landkreis |
| | | DE249 Hof, Landkreis |
| | | DE24A Kronach |
| | | DE24B Kulmbach |
| | | DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| 2021TC16RFCB009 | AT HU | (Interreg VI-A) Itävalta-Unkari |
| | | AT111 Mittelburgenland |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT221 Graz |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| 2021TC16RFCB010 | DE PL | (Interreg VI-A) Saksa/Brandenburg-Puola |
| | | DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| | | DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40C Oder-Spree |
| | | DE40G Spree-Neiße |
| | | PL431 Gorzowski |
| | | PL432 Zielonogórski |
| 2021TC16RFCB011 | PL SK | (Interreg VI-A) Puola-Slovakia |
| | | PL214 Krakowski |
| | | PL218 Nowosądecki |
| | | PL219 Nowotarski |
| | | PL21A Oświęcimski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL821 Krośnieński |
| | | PL822 Przemyski |
| | | PL823 Rzeszowski |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| | | SK041 Prešovský kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB012 | DE DK LT PL SE | (Interreg VI-A) Puola-Tanska-Saksa-Liettua-Ruotsi (Etelä-Baltian alue) |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt |
| | | DE80M Nordwestmecklenburg |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80K Landkreis Rostock |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszaliński |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| | | PL636 Słupski |
| | | PL637 Chojnicki |
| | | PL638 Starogardzki |
| | | PL633 Trójmiejski |
| | | PL634 Gdański |
| | | PL621 Elbląski |
| | | SE212 Kronobergs län |
| | | SE213 Kalmar län |
| | | SE221 Blekinge län |
| | | SE224 Skåne län |
| 2021TC16RFCB013 | EE FI LV SE | (Interreg VI-A) Suomi-Viro-Latvia-Ruotsi (Keski-Baltian alue) |
| | | EE001 Põhja-Eesti |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | EE009 Kesk-Eesti |
| | | EE00A Kirde-Eesti |
| | | FI1B1 Helsinki-Uusimaa |
| | | FI1C1 Varsinais-Suomi |
| | | FI1C2 Kanta-Häme |
| | | FI1C3 Päijät-Häme |
| | | FI1C4 Kymenlaakso |
| | | FI1C5 Etelä-Karjala |
| | | FI196 Satakunta |
| | | FI197 Pirkanmaa |
| | | FI200 Åland |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| | | LV009 Zemgale |
| | | SE110 Stockholms län |
| | | SE121 Uppsala län |
| | | SE122 Södermanlands län |
| | | SE123 Östergötlands län |
| | | SE124 Örebro län |
| | | SE125 Västmanlands län |
| | | SE214 Gotlands län |
| | | SE313 Gävleborgs län |
| 2021TC16RFCB014 | HU SK | (Interreg VI-A) Unkari-Slovakia |
| | | HU110 Budapest |
| | | HU120 Pest |
| | | HU212 Komárom-Esztergom |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | | HU312 Heves |
| | | HU313 Nógrád |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK023 Nitriansky kraj |
| | | SK032 Banskobystrický kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB015 | SE NO | (Interreg VI-A) Ruotsi-Norja |
| | | SE311 Värmlands län |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE232 Västra Götalands län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO082 Viken |
| 2021TC16RFCB016 | CZ DE | (Interreg VI-A) Saksa/Sachsen- Tšekki |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | CZ042 Ústecký kraj |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| | | DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt |
| | | DED42 Erzgebirgskreis |
| | | DED43 Mittelsachsen |
| | | DED44 Vogtlandkreis |
| | | DED45 Zwickau |
| 2021TC16RFCB017 | DE PL | (Interreg VI-A) Puola-Saksa/Sachsen |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | PL432 Zielonogórski |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| 2021TC16RFCB018 | DE PL | (Interreg VI-A) Saksa/Mecklenburg-Vorpommern/Brandenburg-Puola |
| | | DE405 Barnim |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40I Uckermark |
| | | DE80J Mecklenburgische Seenplatte |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszalinski |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| 2021TC16RFCB019 | EL IT | (Interreg VI-A) Kreikka-Italia |
| | | EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta / Arta, Preveza) |
| | | EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| | | EL543 Ιωάννινα (Ioannina) |
| | | EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos) |
| | | EL622 Κέρκυρα (Kerkyra) |
| | | EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia) |
| | | EL624 Λευκάδα (Lefkada) |
| | | EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania) |
| | | EL632 Αχαΐα (Achaia) |
| | | EL633 Ηλεία (Ileia) |
| | | ITF43 Taranto |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITF52 Matera |
| | | ITF61 Cosenza |
| | | ITF62 Crotone |
| | | ITF63 Catanzaro |
| | | ITF65 Reggio di Calabria |
| 2021TC16RFCB020 | BG RO | (Interreg VI-A) Romania-Bulgaria |
| | | BG311 Видин (Vidin) |
| | | BG312 Монтана (Montana) |
| | | BG313 Враца (Vratsa) |
| | | BG314 Плевен (Pleven) |
| | | BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| | | BG323 Русе (Ruse) |
| | | BG325 Силистра (Silistra) |
| | | BG332 Добрич (Dobrich) |
| | | RO223 Constanţa |
| | | RO312 Călăraşi |
| | | RO314 Giurgiu |
| | | RO317 Teleorman |
| | | RO411 Dolj |
| | | RO413 Mehedinţi |
| | | RO414 Olt |
| 2021TC16RFCB021 | BG EL | (Interreg VI-A) Kreikka-Bulgaria |
| | | BG413 Благоевград (Blagoevgrad) |
| | | BG422 Хасково (Haskovo) |
| | | BG424 Смолян (Smolyan) |
| | | BG425 Кърджали (Kardzhali) |
| | | EL511 Έβρος (Evros) |
| | | EL512 Ξάνθη (Xanthi) |
| | | EL513 Ροδόπη (Rodopi) |
| | | EL514 Δράμα (Drama) |
| | | EL515 Καβάλα (Kavala) |
| | | EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | | EL526 Σέρρες (Serres) |
| 2021TC16RFCB022 | DE NL | (Interreg VI-A) Saksa-Alankomaat |
| | | DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt |
| | | DE942 Emden, Kreisfreie Stadt |
| | | DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt |
| | | DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt |
| | | DE946 Ammerland |
| | | DE947 Aurich |
| | | DE948 Cloppenburg |
| | | DE949 Emsland |
| | | DE94A Friesland (DE) |
| | | DE94B Grafschaft Bentheim |
| | | DE94C Leer |
| | | DE94D Oldenburg, Landkreis |
| | | DE94E Osnabrück, Landkreis |
| | | DE94F Vechta |
| | | DE94G Wesermarsch |
| | | DE94H Wittmund |
| | | DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA1B Kleve |
| | | DEA1D Rhein-Kreis Neuss |
| | | DEA1E Viersen |
| | | DEA1F Wesel |
| | | DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA34 Borken |
| | | DEA35 Coesfeld |
| | | DEA37 Steinfurt |
| | | DEA38 Warendorf |
| | | NL111 Oost-Groningen |
| | | NL112 Delfzijl en omgeving |
| | | NL113 Overig Groningen |
| | | NL124 Noord-Friesland |
| | | NL125 Zuidwest-Friesland |
| | | NL126 Zuidoost-Friesland |
| | | NL131 Noord-Drenthe |
| | | NL132 Zuidoost-Drenthe |
| | | NL133 Zuidwest-Drenthe |
| | | NL211 Noord-Overijssel |
| | | NL212 Zuidwest-Overijssel |
| | | NL213 Twente |
| | | NL221 Veluwe |
| | | NL224 Zuidwest-Gelderland |
| | | NL225 Achterhoek |
| | | NL226 Arnhem/Nijmegen |
| | | NL230 Flevoland |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| 2021TC16RFCB023 | AT DE CH LI | (Interreg VI-A) Saksa-Itävalta-Sveitsi-Liechtenstein (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis |
| | | DE137 Tuttlingen |
| | | DE138 Konstanz |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DE147 Bodenseekreis |
| | | DE148 Ravensburg |
| | | DE149 Sigmaringen |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Landkreis Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| | | CH033 Aargau |
| | | CH040 Zürich |
| | | CH051 Glarus |
| | | CH052 Schaffhausen |
| | | CH053 Appenzell Ausserrhoden |
| | | CH054 Appenzell Innerrhoden |
| | | CH055 St. Gallen |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH057 Thurgau |
| | | LI000 Liechtenstein |
| 2021TC16RFCB024 | CZ PL | (Interreg VI-A) Tšekki-Puola |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | CZ052 Královéhradecký kraj |
| | | CZ053 Pardubický kraj |
| | | CZ071 Olomoucký kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL227 Rybnicki |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| | | PL517 Wałbrzyski |
| | | PL518 Wrocławski |
| | | PL523 Nyski |
| | | PL524 Opolski |
| 2021TC16RFCB025 | SE NO DK | (Interreg VI-A) Ruotsi-Tanska-Norja (Öresund-Kattegat-Skagerrak) |
| | | SE224 Skåne län |
| | | SE231 Hallands län |
| | | SE232 Västra Götalandsregionen |
| | | NO081 Oslo |
| | | NO082 Viken |
| | | NO091 Vestfold og Telemark |
| | | NO092 Agder |
| | | DK011 Byen København |
| | | DK012 Københavns omegn |
| | | DK013 Nordsjælland |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK041 Vestjylland |
| | | DK042 Østjylland |
| | | DK050 Nordjylland |
| 2021TC16RFCB026 | LT LV | (Interreg VI-A) Latvia-Liettua |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT025 Panevėžio apskritis |
| | | LT026 Šiaulių apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | LT029 Utenos apskritis |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV005 Latgale |
| | | LV009 Zemgale |
| 2021TC16RFCB027 | FI SE NO | (Interreg VI-A) Ruotsi-Suomi-Norja (AURORA) |
| | | FI1D5 Keski-Pohjanmaa |
| | | FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa |
| | | FI1D7 Lappi |
| | | FI194 Etelä-Pohjanmaa |
| | | FI195 Pohjanmaa |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | SE331 Västerbottens län |
| | | SE332 Norrbottens län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO071 Nordland |
| | | NO074 Troms og Finnmark |
| 2021TC16RFCB028 | SI HR | (Interreg VI-A) Slovenia-Kroatia |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR050 Grad Zagreb |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR064 Krapinsko-zagorska županija |
| | | HR065 Zagrebačka županija |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI036 Posakvska (formerly Spodnjeposavska) |
| | | SI037 Jugovzhodna Slovenija |
| | | SI038 Primorsko-notranjska (formerly Notranjsko-kraška) |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| 2021TC16RFCB029 | SK CZ | (Interreg VI-A) Slovakia-Tšekki |
| | | CZ064 Jihomoravsky kraj |
| | | CZ072 Zlinsky kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK022 Trenčiansky kraj |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| 2021TC16RFCB030 | LT PL | (Interreg VI-A) Liettua-Puola |
| | | LT011 Vilniaus apskritis |
| | | LT021 Alytaus apskritis |
| | | LT022 Kauno apskritis |
| | | LT024 Marijampolės apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | PL623 Ełcki |
| | | PL841 Białostocki |
| | | PL843 Suwalski |
| 2021TC16RFCB031 | IT FR | (Interreg VI-A) Italia-Ranska (Maritime) |
| | | ITC31 Imperia |
| | | ITC32 Savona |
| | | ITC33 Genova |
| | | ITC34 La Spezia |
| | | ITG2D Sassari |
| | | ITG2E Nuoro |
| | | ITG2F Cagliari |
| | | ITG2G Oristano |
| | | ITG2H Sud Sardegna |
| | | ITI11 Massa-Carrara |
| | | ITI12 Lucca |
| | | ITI16 Livorno |
| | | ITI17 Pisa |
| | | ITI1A Grosseto |
| | | FRL03 Alpes-Maritimes |
| | | FRL05 Var |
| | | FRM02 Haute-Corse |
| | | FRM01 Corse-du-Sud |
| 2021TC16RFCB032 | FR IT | (Interreg VI-A) Ranska-Italia (ALCOTRA) |
| | | FRK27 Savoie |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | FRL01 Alpes -de -Haute -Provence |
| | | FRL02 Hautes -Alpes |
| | | FRL03 Alpes -Maritimes |
| | | ITC11 Torino |
| | | ITC16 Cuneo |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC31 Imperia |
| 2021TC16RFCB033 | IT CH | (Interreg VI-A) Italia-Sveitsi |
| | | ITC12 Vercelli |
| | | ITC13 Biella |
| | | ITC14 Verbano-Cusio-Ossola |
| | | ITC15 Novara |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC41 Varese |
| | | ITC42 Como |
| | | ITC43 Lecco |
| | | ITC44 Sondrio |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | CH012 Valais |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH070 Ticino |
| 2021TC16RFCB034 | IT SI | (Interreg VI-A) Italia-Slovenia |
| | | SI038 Notranjsko-kraška / Primorsko Notranska-notranjska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 GoriskaGoriška |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| 2021TC16RFCB035 | IT MT | (Interreg VI-A) Italia-Malta |
| | | ITG11 Trapani |
| | | ITG12 Palermo |
| | | ITG13 Messina |
| | | ITG14 Agrigento |
| | | ITG15 Caltanissetta |
| | | ITG16 Enna |
| | | ITG17 Catania |
| | | ITG18 Ragusa |
| | | ITG19 Siracusa |
| | | MT001 Malta |
| | | MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna |
| 2021TC16RFCB036 | DE FR CH | (Interreg VI-A) Ranska-Saksa-Sveitsi (Ylä-Reinin alue) |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DE121 Baden-Baden, Stadtkreis |
| | | DE122 Karlsruhe, Stadtkreis |
| | | DE123 Karlsruhe, Landkreis |
| | | DE124 Rastatt |
| | | DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| | | DE132 Breisgau-Hochschwarzwald |
| | | DE133 Emmendingen |
| | | DE134 Ortenaukreis |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3H Südliche Weinstrasse |
| | | FRF11 Bas -Rhin |
| | | FRF12 Haut -Rhin |
| | | CH023 Solothurn |
| | | CH025 Jura |
| | | CH031 Basel-Stadt |
| | | CH032 Basel-Landschaft |
| | | CH033 Aargau |
| 2021TC16RFCB037 | FR CH | (Interreg VI-A) Ranska-Sveitsi |
| | | FRC21 Doubs |
| | | FRC22 Jura |
| | | FRC24 Territoire de Belfort |
| | | FRK21 Ain |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | CH011 Vaud |
| | | CH012 Valais |
| | | CH013 Genève |
| | | CH021 Bern |
| | | CH022 Fribourg |
| | | CH024 Neuchâtel |
| | | CH025 Jura |
| 2021TC16RFCB038 | IT HR | (Interreg VI-A) Italia-Kroatia |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR032 Ličko-senjska županija |
| | | HR033 Zadarska županija |
| | | HR034 Šibensko-kninska županija |
| | | HR035 Splitsko-dalmatinska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR037 Dubrovačko-neretvanska županija |
| | | ITF12 Teramo |
| | | ITF13 Pescara |
| | | ITF14 Chieti |
| | | ITF22 Campobasso |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH36 Padova |
| | | ITH37 Rovigo |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| | | ITH56 Ferrara |
| | | ITH57 Ravenna |
| | | ITH58 Forlì-Cesena |
| | | ITH59 Rimini |
| | | ITI31 Pesaro e Urbino |
| | | ITI32 Ancona |
| | | ITI33 Macerata |
| | | ITI34 Ascoli Piceno |
| | | ITI35 Fermo |
| | | |
| 2021TC16RFCB039 | BE FR | (Interreg VI-A) Belgia-Ranska (Wallonie-Vlaanderen-France) |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE253 Arr. Ieper |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | BE258 Arr. Veurne |
| | | BE32A Arr. Ath |
| | | BE32B Arr. Charleroi |
| | | BE323 Arr. Mons |
| | | BE328 Arr. Mouscron |
| | | BE329 Arr. La Louvière |
| | | BE32C Arr. Soignies |
| | | BE32D Arr. Thuin |
| | | BE328 Arr. Tournai |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | BE351 Arr. Dinant |
| | | BE352 Arr. Namur |
| | | BE353 Arr. Philippeville |
| | | FRE11 Nord |
| | | FRE12 Pas-de-Calais |
| | | FRE21 Aisne |
| | | FRE22 Oise |
| | | FRE23 Somme |
| | | FRF21 Ardennes |
| | | FRF23 Marne |
| 2021TC16RFCB040 | BE DE FR LU | (Interreg VI-A) Ranska-Belgia-Saksa-Luxemburg (Grande Région/Großregion) |
| | | BE331 Arr. Huy |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE334 Arr. Waremme |
| | | BE335 Arr. Verviers – communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers – Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB25 Trier-Saarburg |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DEC01 Regionalverband Saarbrücken |
| | | DEC02 Merzig-Wadern |
| | | DEC04 Saarlouis |
| | | DEC05 Saarpfalz-Kreis |
| | | DEB15 Birkenfeld |
| | | DEB22 Bernkastel-Wittlich |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3F Kaiserslautern, Landkreis |
| | | DEB3G Kusel |
| | | DEB3H Südliche Weinstraße |
| | | DEC03 Neunkirchen |
| | | DEC06 St. Wendel |
| | | FRF31 Meurthe-et-Moselle |
| | | FRF32 Meuse |
| | | FRF33 Moselle |
| | | LU000 Luxembourg |
| 2021TC16RFCB041 | BE NL | (Interreg VI-A) Belgia-Alankomaat (Vlaanderen-Nederland) |
| | | BE211 Arr. Antwerpen |
| | | BE212 Arr. Mechelen |
| | | BE213 Arr. Turnhout |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE231 Arr. Aalst |
| | | BE232 Arr. Dendermonde |
| | | BE233 Arr. Eeklo |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE236 Arr. Sint-Niklaas |
| | | BE242 Arr. Leuven |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen |
| | | NL342 Overig Zeeland |
| | | NL411 West-Noord-Brabant |
| | | NL412 Midden-Noord-Brabant |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB042 | RO HU | (Interreg VI-A) Romania-Unkari |
| | | HU321 Hajdú-Bihar |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | HU332 Békés |
| | | HU333 Csongrád |
| | | RO111 Bihor |
| | | RO115 Satu Mare |
| | | RO421 Arad |
| | | RO424 Timiş |
| 2021TC16RFCB043 | EE LV | (Interreg VI-A) Viro-Latvia |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| 2021TC16RFCB044 | IT AT | (Interreg VI-A) Italia-Itävalta |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213: Unterkärnten |
| | | AT321: Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323: Salzburg und Umgebung |
| | | AT331: Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | ITH32: Vicenza |
| | | ITH33 Belluno |
| | | ITH34: Treviso |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43: Gorizia |
| | | ITH44: Trieste |
| 2021TC16RFCB045 | SI HU | (Interreg VI-A) Slovenia-Unkari |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| 2021TC16RFCB046 | SI AT | (Interreg VI-A) Slovenia-Itävalta |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213 Unterkärnten |
| | | AT221 Graz |
| | | AT223 Östliche Obersteiermark |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | AT225 West- und Südsteiermark |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI033 Koroška |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 Goriška |
| 2021TC16RFCB047 | EL CY | (Interreg VI-A) Kreikka-Kypros |
| | | CY000 Κύπρος (Cyprus) |
| | | EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| | | EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| | | EL413 Χίος (Chios) |
| | | EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos) |
| | | EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| | | EL431 Ηράκλειο (Irakleio) |
| | | EL432 Λασίθι (Lasithi) |
| | | EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο) |
| | | EL434 Χανιά (Chania) |
| 2021TC16RFCB048 | DE DK | (Interreg VI-A) Saksa-Tanska |
| | | DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF07 Nordfriesland |
| | | DEF08 Ostholstein |
| | | DEF0A Plön |
| | | DEF0B Rendsburg-Eckernförde |
| | | DEF0C Schleswig-Flensburg |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK031 Fyn |
| | | DK032 Sydjylland |
| | | |
| 2014TC16RFPC001 | IE UK | (Interreg VI-A) PEACE PLUS Irlanti-Pohjois-Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta |
| | | IE041 Border |
| | | IE062 Mid-East |
| | | UKN06 Belfast |
| | | UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon |
| | | UKN08 Newry, Mourne and Down |
| | | UKN09 Ards and North Down |
| | | UKN0A Derry City and Strabane |
| | | UKN0B Mid Ulster |
| | | UKN0C Causeway Coast and Glens |
| | | UKN0D Antrim and Newtownabbey |
| | | UKN0E Lisburn and Castlereagh |
| | | UKN0F Mid and East Antrim |
| | | UKN0G Fermanagh and Omagh |

Sisäiset rajat ylittävät Interreg-ohjelmat

CCI

NUTS 3 -tason alueet (asetuksen (EU) N:o 1059/2003 mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EU) 2019/1755)

2021TC16RFCB001

BE DE NL

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

BE223 Arr. Tongeren

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE332 Arr. Liège

BE335 Arr. Verviers – communes francophones

BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft

DEA26 Düren

DEA28 Euskirchen

DEA29 Heinsberg

DEA2D Städteregion Aachen

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB24 Vulkaneifel

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB002

AT CZ

(Interreg VI-A) Itävalta-Tšekki

AT121 Mostviertel-Eisenwurzen

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT130 Wien

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT314 Steyr-Kirchdorf

CZ031 Jihočeský kraj

CZ063 Kraj Vysočina

CZ064 Jihomoravský kraj

2021TC16RFCB003

AT SK

(Interreg VI-A) Slovakia-Itävalta

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

AT112 Nordburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

2021TC16RFCB004

AT DE

(Interreg VI-A) Itävalta-Saksa/Bayern

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT315 Traunviertel

AT321 Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323 Salzburg und Umgebung

AT331 Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214 Altötting

DE215 Berchtesgadener Land

DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D Garmisch-Partenkirchen

DE21F Miesbach

DE21G Mühldorf a. Inn

DE21K Rosenheim, Landkreis

DE21M Traunstein

DE21N Weilheim-Schongau

DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE227 Landshut, Landkreis

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22A Rottal-Inn

DE22C Dingolfing-Landau

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

2021TC16RFCB005

ES PT

(Interreg VI-A) Espanja-Portugali (POCTEP)

ES111 A Coruña

ES112 Lugo

ES113 Ourense

ES114 Pontevedra

ES148 Valladolid

ES411 Ávila

ES413 León

ES415 Salamanca

ES419 Zamora

ES431 Badajoz

ES432 Cáceres

ES612 Cádiz

ES613 Córdoba

ES615 Huelva

ES618 Sevilla

PT111 Alto Minho

PT112 Cávado

PT119 Ave

PT11A Area Metropolitana do Porto

PT11B Alto Tâmega

PT11C Tamega e Sousa

PT11D Douro

PT11E Terras de Trás-os-Montes

PT150 Algarve

PT16B Oeste

PT16D Região de Aveiro

PT16E Região de Coimbra

PT16F Região de Leiria

PT16G Viseu Dão Lafões

PT16H Beira Baixa

PT 16I Médio Tejo

PT16J Beiras e Serra da Estrela

PT181 Alentejo litoral

PT184 Baixo Alentejo

PT186 Alto Alentejo

PT187 Alentejo Central

2021TC16RFCB006

ES FR AD

(Interreg VI-A) Espanja-Ranska-Andorra (POCTEFA)

ES211 Araba/Alava Álava

ES212 GuipùzcoaGipuzkoa

ES213 Vizcaya/Bizkaia

ES220 Navarra

ES230 La Rioja

ES241 Huesca

ES243 Zaragoza

ES511 Barcelona

ES512 Girona

ES513 Lleida

FRI15 Pyrénées-Atlantiques

FRJ21 Ariège

FRJ23 Haute -Garonne

FRJ15 Pyrénées -Orientales

FRJ26 Hautes-Pyrénées

AD Andorra (third country)

2021TC16RFCB007

HU HR

(Interreg VI-A) Unkari-Kroatia

HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija

HR022 Virovitičko-podravska županija

HR023 Požeško-slavonska županija

HR025 Osječko-baranjska županija

HR026 Vukovarsko-srijemska županija

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR063 Koprivničko-križevačka županija

HU223 Zala

HU231 Baranya

HU232 Somogy

2021TC16RFCB008

DE CZ

(Interreg VI-A) Saksa/Bayern- Tšekki

CZ031 Jihoceský kraj

CZ032 Plzeňský kraj

CZ041 Karlovarský kraj

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22B Straubing-Bogen

DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt

DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt

DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE234 Amberg-Sulzbach

DE235 Cham

DE237 Neustadt a. d. Waldnaab

DE238 Regensburg, Landkreis

DE239 Schwandorf

DE23A Tirschenreuth

DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt

DE244 Hof, Kreisfreie Stadt

DE246 Bayreuth, Landkreis

DE249 Hof, Landkreis

DE24A Kronach

DE24B Kulmbach

DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge

2021TC16RFCB009

AT HU

(Interreg VI-A) Itävalta-Unkari

AT111 Mittelburgenland

AT112 Nordburgenland

AT113 Südburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

AT221 Graz

AT224 Oststeiermark

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU222 Vas

HU223 Zala

2021TC16RFCB010

DE PL

(Interreg VI-A) Saksa/Brandenburg-Puola

DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE409 Märkisch-Oderland

DE40C Oder-Spree

DE40G Spree-Neiße

PL431 Gorzowski

PL432 Zielonogórski

2021TC16RFCB011

PL SK

(Interreg VI-A) Puola-Slovakia

PL214 Krakowski

PL218 Nowosądecki

PL219 Nowotarski

PL21A Oświęcimski

PL225 Bielski

PL22C Tyski

PL821 Krośnieński

PL822 Przemyski

PL823 Rzeszowski

SK031 Žilinský kraj

SK041 Prešovský kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB012

DE DK LT PL SE

(Interreg VI-A) Puola-Tanska-Saksa-Liettua-Ruotsi (Etelä-Baltian alue)

DE80N Vorpommern-Greifswald

DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80M Nordwestmecklenburg

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80K Landkreis Rostock

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

LT023 Klaipėdos apskritis

LT027 Tauragės apskritis

LT028 Telšių apskritis

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszaliński

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

PL636 Słupski

PL637 Chojnicki

PL638 Starogardzki

PL633 Trójmiejski

PL634 Gdański

PL621 Elbląski

SE212 Kronobergs län

SE213 Kalmar län

SE221 Blekinge län

SE224 Skåne län

2021TC16RFCB013

EE FI LV SE

(Interreg VI-A) Suomi-Viro-Latvia-Ruotsi (Keski-Baltian alue)

EE001 Põhja-Eesti

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

EE009 Kesk-Eesti

EE00A Kirde-Eesti

FI1B1 Helsinki-Uusimaa

FI1C1 Varsinais-Suomi

FI1C2 Kanta-Häme

FI1C3 Päijät-Häme

FI1C4 Kymenlaakso

FI1C5 Etelä-Karjala

FI196 Satakunta

FI197 Pirkanmaa

FI200 Åland

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

LV009 Zemgale

SE110 Stockholms län

SE121 Uppsala län

SE122 Södermanlands län

SE123 Östergötlands län

SE124 Örebro län

SE125 Västmanlands län

SE214 Gotlands län

SE313 Gävleborgs län

2021TC16RFCB014

HU SK

(Interreg VI-A) Unkari-Slovakia

HU110 Budapest

HU120 Pest

HU212 Komárom-Esztergom

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén

HU312 Heves

HU313 Nógrád

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK023 Nitriansky kraj

SK032 Banskobystrický kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB015

SE NO

(Interreg VI-A) Ruotsi-Norja

SE311 Värmlands län

SE312 Dalarnas län

SE232 Västra Götalands län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO082 Viken

2021TC16RFCB016

CZ DE

(Interreg VI-A) Saksa/Sachsen- Tšekki

CZ041 Karlovarský kraj

CZ042 Ústecký kraj

CZ051 Liberecký kraj

DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt

DED42 Erzgebirgskreis

DED43 Mittelsachsen

DED44 Vogtlandkreis

DED45 Zwickau

2021TC16RFCB017

DE PL

(Interreg VI-A) Puola-Saksa/Sachsen

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

PL432 Zielonogórski

PL515 Jeleniogórski

2021TC16RFCB018

DE PL

(Interreg VI-A) Saksa/Mecklenburg-Vorpommern/Brandenburg-Puola

DE405 Barnim

DE409 Märkisch-Oderland

DE40I Uckermark

DE80J Mecklenburgische Seenplatte

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80N Vorpommern-Greifswald

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszalinski

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

2021TC16RFCB019

EL IT

(Interreg VI-A) Kreikka-Italia

EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta / Arta, Preveza)

EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543 Ιωάννινα (Ioannina)

EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos)

EL622 Κέρκυρα (Kerkyra)

EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia)

EL624 Λευκάδα (Lefkada)

EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania)

EL632 Αχαΐα (Achaia)

EL633 Ηλεία (Ileia)

ITF43 Taranto

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITF52 Matera

ITF61 Cosenza

ITF62 Crotone

ITF63 Catanzaro

ITF65 Reggio di Calabria

2021TC16RFCB020

BG RO

(Interreg VI-A) Romania-Bulgaria

BG311 Видин (Vidin)

BG312 Монтана (Montana)

BG313 Враца (Vratsa)

BG314 Плевен (Pleven)

BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323 Русе (Ruse)

BG325 Силистра (Silistra)

BG332 Добрич (Dobrich)

RO223 Constanţa

RO312 Călăraşi

RO314 Giurgiu

RO317 Teleorman

RO411 Dolj

RO413 Mehedinţi

RO414 Olt

2021TC16RFCB021

BG EL

(Interreg VI-A) Kreikka-Bulgaria

BG413 Благоевград (Blagoevgrad)

BG422 Хасково (Haskovo)

BG424 Смолян (Smolyan)

BG425 Кърджали (Kardzhali)

EL511 Έβρος (Evros)

EL512 Ξάνθη (Xanthi)

EL513 Ροδόπη (Rodopi)

EL514 Δράμα (Drama)

EL515 Καβάλα (Kavala)

EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

EL526 Σέρρες (Serres)

2021TC16RFCB022

DE NL

(Interreg VI-A) Saksa-Alankomaat

DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt

DE942 Emden, Kreisfreie Stadt

DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt

DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt

DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt

DE946 Ammerland

DE947 Aurich

DE948 Cloppenburg

DE949 Emsland

DE94A Friesland (DE)

DE94B Grafschaft Bentheim

DE94C Leer

DE94D Oldenburg, Landkreis

DE94E Osnabrück, Landkreis

DE94F Vechta

DE94G Wesermarsch

DE94H Wittmund

DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt

DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt

DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt

DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B Kleve

DEA1D Rhein-Kreis Neuss

DEA1E Viersen

DEA1F Wesel

DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt

DEA34 Borken

DEA35 Coesfeld

DEA37 Steinfurt

DEA38 Warendorf

NL111 Oost-Groningen

NL112 Delfzijl en omgeving

NL113 Overig Groningen

NL124 Noord-Friesland

NL125 Zuidwest-Friesland

NL126 Zuidoost-Friesland

NL131 Noord-Drenthe

NL132 Zuidoost-Drenthe

NL133 Zuidwest-Drenthe

NL211 Noord-Overijssel

NL212 Zuidwest-Overijssel

NL213 Twente

NL221 Veluwe

NL224 Zuidwest-Gelderland

NL225 Achterhoek

NL226 Arnhem/Nijmegen

NL230 Flevoland

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

2021TC16RFCB023

AT DE CH LI

(Interreg VI-A) Saksa-Itävalta-Sveitsi-Liechtenstein (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis

DE137 Tuttlingen

DE138 Konstanz

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DE147 Bodenseekreis

DE148 Ravensburg

DE149 Sigmaringen

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Landkreis Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

CH033 Aargau

CH040 Zürich

CH051 Glarus

CH052 Schaffhausen

CH053 Appenzell Ausserrhoden

CH054 Appenzell Innerrhoden

CH055 St. Gallen

CH056 Graubünden

CH057 Thurgau

LI000 Liechtenstein

2021TC16RFCB024

CZ PL

(Interreg VI-A) Tšekki-Puola

CZ051 Liberecký kraj

CZ052 Královéhradecký kraj

CZ053 Pardubický kraj

CZ071 Olomoucký kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

PL22C Tyski

PL225 Bielski

PL227 Rybnicki

PL515 Jeleniogórski

PL517 Wałbrzyski

PL518 Wrocławski

PL523 Nyski

PL524 Opolski

2021TC16RFCB025

SE NO DK

(Interreg VI-A) Ruotsi-Tanska-Norja (Öresund-Kattegat-Skagerrak)

SE224 Skåne län

SE231 Hallands län

SE232 Västra Götalandsregionen

NO081 Oslo

NO082 Viken

NO091 Vestfold og Telemark

NO092 Agder

DK011 Byen København

DK012 Københavns omegn

DK013 Nordsjælland

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK041 Vestjylland

DK042 Østjylland

DK050 Nordjylland

2021TC16RFCB026

LT LV

(Interreg VI-A) Latvia-Liettua

LT023 Klaipėdos apskritis

LT025 Panevėžio apskritis

LT026 Šiaulių apskritis

LT028 Telšių apskritis

LT029 Utenos apskritis

LV003 Kurzeme

LV005 Latgale

LV009 Zemgale

2021TC16RFCB027

FI SE NO

(Interreg VI-A) Ruotsi-Suomi-Norja (AURORA)

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

FI1D7 Lappi

FI194 Etelä-Pohjanmaa

FI195 Pohjanmaa

SE312 Dalarnas län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

SE331 Västerbottens län

SE332 Norrbottens län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO071 Nordland

NO074 Troms og Finnmark

2021TC16RFCB028

SI HR

(Interreg VI-A) Slovenia-Kroatia

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR036 Istarska županija

HR050 Grad Zagreb

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR064 Krapinsko-zagorska županija

HR065 Zagrebačka županija

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI036 Posakvska (formerly Spodnjeposavska)

SI037 Jugovzhodna Slovenija

SI038 Primorsko-notranjska (formerly Notranjsko-kraška)

SI041 Osrednjeslovenska

SI044 Obalno-kraška

2021TC16RFCB029

SK CZ

(Interreg VI-A) Slovakia-Tšekki

CZ064 Jihomoravsky kraj

CZ072 Zlinsky kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK022 Trenčiansky kraj

SK031 Žilinský kraj

2021TC16RFCB030

LT PL

(Interreg VI-A) Liettua-Puola

LT011 Vilniaus apskritis

LT021 Alytaus apskritis

LT022 Kauno apskritis

LT024 Marijampolės apskritis

LT027 Tauragės apskritis

PL623 Ełcki

PL841 Białostocki

PL843 Suwalski

2021TC16RFCB031

IT FR

(Interreg VI-A) Italia-Ranska (Maritime)

ITC31 Imperia

ITC32 Savona

ITC33 Genova

ITC34 La Spezia

ITG2D Sassari

ITG2E Nuoro

ITG2F Cagliari

ITG2G Oristano

ITG2H Sud Sardegna

ITI11 Massa-Carrara

ITI12 Lucca

ITI16 Livorno

ITI17 Pisa

ITI1A Grosseto

FRL03 Alpes-Maritimes

FRL05 Var

FRM02 Haute-Corse

FRM01 Corse-du-Sud

2021TC16RFCB032

FR IT

(Interreg VI-A) Ranska-Italia (ALCOTRA)

FRK27 Savoie

FRK28 Haute-Savoie

FRL01 Alpes -de -Haute -Provence

FRL02 Hautes -Alpes

FRL03 Alpes -Maritimes

ITC11 Torino

ITC16 Cuneo

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31 Imperia

2021TC16RFCB033

IT CH

(Interreg VI-A) Italia-Sveitsi

ITC12 Vercelli

ITC13 Biella

ITC14 Verbano-Cusio-Ossola

ITC15 Novara

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC41 Varese

ITC42 Como

ITC43 Lecco

ITC44 Sondrio

ITH10 Bolzano-Bozen

CH012 Valais

CH056 Graubünden

CH070 Ticino

2021TC16RFCB034

IT SI

(Interreg VI-A) Italia-Slovenia

SI038 Notranjsko-kraška / Primorsko Notranska-notranjska

SI042 Gorenjska

SI043 GoriskaGoriška

SI044 Obalno-kraška

SI041 Osrednjeslovenska

ITH35 Venezia

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

2021TC16RFCB035

IT MT

(Interreg VI-A) Italia-Malta

ITG11 Trapani

ITG12 Palermo

ITG13 Messina

ITG14 Agrigento

ITG15 Caltanissetta

ITG16 Enna

ITG17 Catania

ITG18 Ragusa

ITG19 Siracusa

MT001 Malta

MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna

2021TC16RFCB036

DE FR CH

(Interreg VI-A) Ranska-Saksa-Sveitsi (Ylä-Reinin alue)

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DE121 Baden-Baden, Stadtkreis

DE122 Karlsruhe, Stadtkreis

DE123 Karlsruhe, Landkreis

DE124 Rastatt

DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132 Breisgau-Hochschwarzwald

DE133 Emmendingen

DE134 Ortenaukreis

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3H Südliche Weinstrasse

FRF11 Bas -Rhin

FRF12 Haut -Rhin

CH023 Solothurn

CH025 Jura

CH031 Basel-Stadt

CH032 Basel-Landschaft

CH033 Aargau

2021TC16RFCB037

FR CH

(Interreg VI-A) Ranska-Sveitsi

FRC21 Doubs

FRC22 Jura

FRC24 Territoire de Belfort

FRK21 Ain

FRK28 Haute-Savoie

CH011 Vaud

CH012 Valais

CH013 Genève

CH021 Bern

CH022 Fribourg

CH024 Neuchâtel

CH025 Jura

2021TC16RFCB038

IT HR

(Interreg VI-A) Italia-Kroatia

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR032 Ličko-senjska županija

HR033 Zadarska županija

HR034 Šibensko-kninska županija

HR035 Splitsko-dalmatinska županija

HR036 Istarska županija

HR037 Dubrovačko-neretvanska županija

ITF12 Teramo

ITF13 Pescara

ITF14 Chieti

ITF22 Campobasso

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITH35 Venezia

ITH36 Padova

ITH37 Rovigo

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

ITH56 Ferrara

ITH57 Ravenna

ITH58 Forlì-Cesena

ITH59 Rimini

ITI31 Pesaro e Urbino

ITI32 Ancona

ITI33 Macerata

ITI34 Ascoli Piceno

ITI35 Fermo

2021TC16RFCB039

BE FR

(Interreg VI-A) Belgia-Ranska (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE253 Arr. Ieper

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

BE258 Arr. Veurne

BE32A Arr. Ath

BE32B Arr. Charleroi

BE323 Arr. Mons

BE328 Arr. Mouscron

BE329 Arr. La Louvière

BE32C Arr. Soignies

BE32D Arr. Thuin

BE328 Arr. Tournai

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

BE351 Arr. Dinant

BE352 Arr. Namur

BE353 Arr. Philippeville

FRE11 Nord

FRE12 Pas-de-Calais

FRE21 Aisne

FRE22 Oise

FRE23 Somme

FRF21 Ardennes

FRF23 Marne

2021TC16RFCB040

BE DE FR LU

(Interreg VI-A) Ranska-Belgia-Saksa-Luxemburg (Grande Région/Großregion)

BE331 Arr. Huy

BE332 Arr. Liège

BE334 Arr. Waremme

BE335 Arr. Verviers – communes francophones

BE336 Bezirk Verviers – Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25 Trier-Saarburg

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DEC01 Regionalverband Saarbrücken

DEC02 Merzig-Wadern

DEC04 Saarlouis

DEC05 Saarpfalz-Kreis

DEB15 Birkenfeld

DEB22 Bernkastel-Wittlich

DEB24 Vulkaneifel

DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3F Kaiserslautern, Landkreis

DEB3G Kusel

DEB3H Südliche Weinstraße

DEC03 Neunkirchen

DEC06 St. Wendel

FRF31 Meurthe-et-Moselle

FRF32 Meuse

FRF33 Moselle

LU000 Luxembourg

2021TC16RFCB041

BE NL

(Interreg VI-A) Belgia-Alankomaat (Vlaanderen-Nederland)

BE211 Arr. Antwerpen

BE212 Arr. Mechelen

BE213 Arr. Turnhout

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE223 Arr. Tongeren

BE231 Arr. Aalst

BE232 Arr. Dendermonde

BE233 Arr. Eeklo

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE236 Arr. Sint-Niklaas

BE242 Arr. Leuven

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342 Overig Zeeland

NL411 West-Noord-Brabant

NL412 Midden-Noord-Brabant

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB042

RO HU

(Interreg VI-A) Romania-Unkari

HU321 Hajdú-Bihar

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU332 Békés

HU333 Csongrád

RO111 Bihor

RO115 Satu Mare

RO421 Arad

RO424 Timiş

2021TC16RFCB043

EE LV

(Interreg VI-A) Viro-Latvia

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

2021TC16RFCB044

IT AT

(Interreg VI-A) Italia-Itävalta

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213: Unterkärnten

AT321: Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323: Salzburg und Umgebung

AT331: Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

ITH10 Bolzano-Bozen

ITH32: Vicenza

ITH33 Belluno

ITH34: Treviso

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43: Gorizia

ITH44: Trieste

2021TC16RFCB045

SI HU

(Interreg VI-A) Slovenia-Unkari

HU222 Vas

HU223 Zala

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

2021TC16RFCB046

SI AT

(Interreg VI-A) Slovenia-Itävalta

AT113 Südburgenland

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213 Unterkärnten

AT221 Graz

AT223 Östliche Obersteiermark

AT224 Oststeiermark

AT225 West- und Südsteiermark

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI033 Koroška

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI041 Osrednjeslovenska

SI042 Gorenjska

SI043 Goriška

2021TC16RFCB047

EL CY

(Interreg VI-A) Kreikka-Kypros

CY000 Κύπρος (Cyprus)

EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413 Χίος (Chios)

EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos)

EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL431 Ηράκλειο (Irakleio)

EL432 Λασίθι (Lasithi)

EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο)

EL434 Χανιά (Chania)

2021TC16RFCB048

DE DK

(Interreg VI-A) Saksa-Tanska

DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt

DEF07 Nordfriesland

DEF08 Ostholstein

DEF0A Plön

DEF0B Rendsburg-Eckernförde

DEF0C Schleswig-Flensburg

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK031 Fyn

DK032 Sydjylland

2014TC16RFPC001

IE UK

(Interreg VI-A) PEACE PLUS Irlanti-Pohjois-Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta

IE041 Border

IE062 Mid-East

UKN06 Belfast

UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon

UKN08 Newry, Mourne and Down

UKN09 Ards and North Down

UKN0A Derry City and Strabane

UKN0B Mid Ulster

UKN0C Causeway Coast and Glens

UKN0D Antrim and Newtownabbey

UKN0E Lisburn and Castlereagh

UKN0F Mid and East Antrim

UKN0G Fermanagh and Omagh

| IPA III:n rajat ylittävän yhteistyön Interreg A –ohjelmat (IPA III CBC) |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 -tason alueet (asetuksen (EU) N:o 1059/2003 mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16IPCB001 | HU RS | (Interreg VI-A) IPA Unkari Serbia |
| | HU331 | Bács-Kiskun |
| | HU333 | Csongrád |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS127 | Srem District |
| | | |
| 2021TC16IPCB002 | RO RS | (Interreg VI-A) IPA Romania Serbia |
| | RO413 | Mehedinți |
| | RO422 | Caraș-Severin |
| | RO424 | Timiș |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS221 | Bor District |
| | RS222 | Braničevski District |
| | RS227 | Podunavski District |
| | | |
| 2021TC16IPCB003 | HR RS | (Interreg VI-A) IPA Kroatia Serbia |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR025 | Osječko-baranjska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS127 | Srem District |
| | RS213 | Mačva District |
| | | |
| 2021TC16IPCB004 | HR BA ME | (Interreg VI-A) IPA Kroatia Bosnia ja Hertsegovina Montenegro |
| | HR021 | Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | HR027 | Karlovačka županija |
| | HR028 | Sisačko-moslavačka županija |
| | HR032 | Ličko-senjska županija |
| | HR033 | Zadarska županija |
| | HR034 | Šibensko-kninska županija |
| | HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| | HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| | HR065 | Zagrebačka županija |
| | ME | Montenegro |
| | BA | Brčko District |
| | BA | Republika Srpska |
| | BA | Una Sana Canton |
| | BA | Posavina Canton |
| | BA | Tuzla Canton |
| | BA | Zenica-Doboj Canton |
| | BA | Central Bosnia Canton |
| | BA | West Herzegovina Canton |
| | BA | Herzegovina-Neretva Canton |
| | BA | Canton 10 |
| | | |
| 2021TC16IPCB005 | BG TR | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria Turkki |
| | BG341 | Бургас/Burgas |
| | BG343 | Ямбол/Yambol |
| | BG422 | Хасково/Haskovo |
| | TR212 | Edirne |
| | TR213 | Kırklareli |
| | | |
| 2021TC16IPCB006 | BG MK | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria Pohjois-Makedonia |
| | BG413 | Благоевград/Blagoevgrad |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | MK002 | East region |
| | MK004 | Southeast |
| | MK007 | Northeast |
| | | |
| 2021TC16IPCB007 | BG RS | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria Serbia |
| | BG311 | Видин/Vidin |
| | BG312 | Монтана/Montana |
| | BG313 | Враца/Vratsa |
| | BG412 | София/Sofia |
| | BG414 | Перник/Pernik |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | RS221 | Bor District |
| | RS223 | Zaječar District |
| | RS224 | Jablanica District |
| | RS225 | Nišava District |
| | RS226 | Pirot District |
| | RS228 | Pčinja District |
| | RS229 | Toplica District |
| | | |
| 2021TC16IPCB008 | IT AL ME | (Interreg VI-A) IPA Italia Albania Montenegro (eteläisen Adrianmeren alue) |
| | ITF21 | Isernia |
| | ITF22 | Campobasso |
| | ITF43 | Taranto |
| | ITF44 | Brindisi |
| | ITF45 | Lecce |
| | ITF46 | Foggia |
| | ITF47 | Bari |
| | ITF48 | Barletta-Andria-Trani |
| | ME | Montenegro |
| | AL | Albania |
| | | |
| 2021TC16IPCB009 | EL MK | (Interreg VI-A) IPA Kreikka Pohjois-Makedonia |
| | EL522 | Θεσσαλονίκη/Thessaloniki |
| | EL523 | Κιλκίς/Kilkis |
| | EL524 | Πέλλα/Pella |
| | EL526 | Σέρρες/Serres |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | MK001 | Vardar |
| | MK003 | Southwest |
| | MK004 | Southeast |
| | MK005 | Pelagonia |
| | | |
| 2021TC16IPCB010 | EL AL | (Interreg VI-A) IPA Kreikka Albania |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/ Grevena, Kozani |
| | EL532 | Καστοριά/Kastoria |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | EL541 | Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza |
| | EL542 | Θεσπρωτία/Thesprotia |
| | EL543 | Ιωάννινα/Ioannina |
| | EL621 | Ζάκυνθος/Zakynthos |
| | EL622 | Κέρκυρα/Kerkyra |
| | EL623 | Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia |
| | EL624 | Λευκάδα/Lefkada |
| | AL031 | Berat |
| | AL032 | Fier |
| | AL033 | Gjirokastër |
| | AL034 | Korçë |
| | AL035 | Vlorë |

IPA III:n rajat ylittävän yhteistyön Interreg A –ohjelmat (IPA III CBC)

CCI

NUTS 3 -tason alueet (asetuksen (EU) N:o 1059/2003 mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EU) 2019/1755)

2021TC16IPCB001

HU RS

(Interreg VI-A) IPA Unkari Serbia

HU331

Bács-Kiskun

HU333

Csongrád

RS121

West Bačka District

RS122

South Banat District

RS123

South Bačka District

RS124

North Banat District

RS125

North Bačka District

RS126

Central Banat District

RS127

Srem District

2021TC16IPCB002

RO RS

(Interreg VI-A) IPA Romania Serbia

RO413

Mehedinți

RO422

Caraș-Severin

RO424

Timiș

RS122

South Banat District

RS124

North Banat District

RS126

Central Banat District

RS221

Bor District

RS222

Braničevski District

RS227

Podunavski District

2021TC16IPCB003

HR RS

(Interreg VI-A) IPA Kroatia Serbia

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR025

Osječko-baranjska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

RS121

West Bačka District

RS123

South Bačka District

RS125

North Bačka District

RS127

Srem District

RS213

Mačva District

2021TC16IPCB004

HR BA ME

(Interreg VI-A) IPA Kroatia Bosnia ja Hertsegovina Montenegro

HR021

Bjelovarsko-bilogorska županija

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

HR027

Karlovačka županija

HR028

Sisačko-moslavačka županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR065

Zagrebačka županija

ME

Montenegro

BA

Brčko District

BA

Republika Srpska

BA

Una Sana Canton

BA

Posavina Canton

BA

Tuzla Canton

BA

Zenica-Doboj Canton

BA

Central Bosnia Canton

BA

West Herzegovina Canton

BA

Herzegovina-Neretva Canton

BA

Canton 10

2021TC16IPCB005

BG TR

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria Turkki

BG341

Бургас/Burgas

BG343

Ямбол/Yambol

BG422

Хасково/Haskovo

TR212

Edirne

TR213

Kırklareli

2021TC16IPCB006

BG MK

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria Pohjois-Makedonia

BG413

Благоевград/Blagoevgrad

BG415

Кюстендил/Kyustendil

MK002

East region

MK004

Southeast

MK007

Northeast

2021TC16IPCB007

BG RS

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria Serbia

BG311

Видин/Vidin

BG312

Монтана/Montana

BG313

Враца/Vratsa

BG412

София/Sofia

BG414

Перник/Pernik

BG415

Кюстендил/Kyustendil

RS221

Bor District

RS223

Zaječar District

RS224

Jablanica District

RS225

Nišava District

RS226

Pirot District

RS228

Pčinja District

RS229

Toplica District

2021TC16IPCB008

IT AL ME

(Interreg VI-A) IPA Italia Albania Montenegro (eteläisen Adrianmeren alue)

ITF21

Isernia

ITF22

Campobasso

ITF43

Taranto

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITF48

Barletta-Andria-Trani

ME

Montenegro

AL

Albania

2021TC16IPCB009

EL MK

(Interreg VI-A) IPA Kreikka Pohjois-Makedonia

EL522

Θεσσαλονίκη/Thessaloniki

EL523

Κιλκίς/Kilkis

EL524

Πέλλα/Pella

EL526

Σέρρες/Serres

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL533

Φλώρινα/Florina

MK001

Vardar

MK003

Southwest

MK004

Southeast

MK005

Pelagonia

2021TC16IPCB010

EL AL

(Interreg VI-A) IPA Kreikka Albania

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/ Grevena, Kozani

EL532

Καστοριά/Kastoria

EL533

Φλώρινα/Florina

EL541

Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza

EL542

Θεσπρωτία/Thesprotia

EL543

Ιωάννινα/Ioannina

EL621

Ζάκυνθος/Zakynthos

EL622

Κέρκυρα/Kerkyra

EL623

Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia

EL624

Λευκάδα/Lefkada

AL031

Berat

AL032

Fier

AL033

Gjirokastër

AL034

Korçë

AL035

Vlorë

| Interreg A NEXT -ohjelmat (NDICI-CBC) |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 -tason alueet (asetuksen (EU) N:o 1059/2003 mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EU) 2019/1755) |
| 2021TC16NXCB001 | FI NO RU SE | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic |
| | FI1D7 | Lappi |
| | NO071 | Nordland |
| | NO074 | Troms og Finnmark |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | SE332 | Norrbottens län |
| | | |
| 2021TC16NXCB002 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Karelia |
| | FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| | FI1D8 | Kainuu |
| | FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| | RU | Respublika Kareliya |
| | | |
| 2021TC16NXCB003 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Kaakkois-Suomi Venäjä |
| | FI1C4 | Kymenlaakso |
| | FI1C5 | Etelä-Karjala |
| | FI1D1 | Etelä-Savo |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB004 | EE RU | (Interreg VI-A) NEXT Viro Venäjä |
| | EE001 | Põhja-Eesti |
| | EE008 | Lõuna-Eesti |
| | EE009 | Kesk-Eesti |
| | EE00A | Kirde-Eesti |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB005 | LV RU | (Interreg VI-A) NEXT Latvia Venäjä |
| | LV005 | Latgale |
| | LV008 | Vidzeme |
| | LV006 | Rīga |
| | LV007 | Pierīga |
| | LV009 | Zemgale |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | | |
| 2021TC16NXCB006 | LT RU | (Interreg VI-A) NEXT Liettua Venäjä |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT026 | Šiaulių apskritis |
| | LT028 | Telšių apskritis |
| | LT023 | Klaipėdos apskritis |
| | LT024 | Marijampolės apskritis |
| | LT027 | Tauragės apskritis |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB007 | PL RU | (Interreg VI-A) NEXT Puola Venäjä |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL636 | Słupski |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL621 | Elbląski |
| | PL622 | Olsztyński |
| | PL623 | Ełcki |
| | PL633 | Trójmiejski |
| | PL634 | Gdański |
| | PL637 | Chojnicki |
| | PL638 | Starogardzki |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB008 | LV BY | (Interreg VI-A) NEXT Latvia Valko-Venäjä |
| | LV005 | Latgale |
| | LV009 | Zemgale |
| | BY | Vitebsk oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB009 | PL BU UA | (Interreg VI-A) NEXT Puola Valko-Venäjä Ukraina
   (1) |
| | PL811 | Bialski |
| | PL812 | Chełmsko-zamojski |
| | PL814 | Lubelski |
| | PL815 | Puławski |
| | PL821 | Krośnieński |
| | PL822 | Przemyski |
| | PL823 | Rzeszowski |
| | PL824 | Tarnobrzeski |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL842 | Łomżyński |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL924 | Ostrołęcki |
| | PL925 | Siedlecki |
| | BY | Gomelskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Brestskaya oblast |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Rivne oblast |
| | UA | Ternopil oblast |
| | UA | Lviv oblast |
| | UA | Volyn oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB010 | HU SK RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Unkari Slovakia Romania Ukraina
   (1) |
| | HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | RO215 | Suceava |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | SK041 | Prešovský kraj |
| | SK042 | Košický kraj |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattiaa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB011 | RO MD | (Interreg VI-A) NEXT Romania Moldova |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO213 | Iaşi |
| | RO216 | Vaslui |
| | RO224 | Galaţi |
| | MD | Rep.Moldova |
| | | |
| 2021TC16NXCB012 | RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Romania Ukraina
   (1) |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO215 | Suceava |
| | RO225 | Tulcea |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB013 | IT TN | (Interreg VI-A) NEXT Italia Tunisia |
| | ITG12 | Palermo |
| | ITG16 | Enna |
| | ITG17 | Catania |
| | ITG11 | Trapani |
| | ITG14 | Agrigento |
| | ITG15 | Caltanissetta |
| | ITG18 | Ragusa |
| | ITG19 | Siracusa |
| | ITG13 | Messina |
| | TN | Beja |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Gabes |
| | TN | Manouba |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXCB014 | LT BY | (Interreg VI-A) NEXT Liettua Valko-Venäjä |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT029 | Utenos apskritis |
| | LT011 | Vilniaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT025 | Panevėžio apskritis |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | BY | Vitebsk oblast |

Interreg A NEXT -ohjelmat (NDICI-CBC)

CCI

NUTS 3 -tason alueet (asetuksen (EU) N:o 1059/2003 mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EU) 2019/1755)

2021TC16NXCB001

FI NO RU SE

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI1D7

Lappi

NO071

Nordland

NO074

Troms og Finnmark

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

SE332

Norrbottens län

2021TC16NXCB002

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Karelia

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

RU

Respublika Kareliya

2021TC16NXCB003

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Kaakkois-Suomi Venäjä

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D1

Etelä-Savo

RU

Sankt-Peterburg

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB004

EE RU

(Interreg VI-A) NEXT Viro Venäjä

EE001

Põhja-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

EE009

Kesk-Eesti

EE00A

Kirde-Eesti

RU

Sankt-Peterburg

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB005

LV RU

(Interreg VI-A) NEXT Latvia Venäjä

LV005

Latgale

LV008

Vidzeme

LV006

Rīga

LV007

Pierīga

LV009

Zemgale

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

2021TC16NXCB006

LT RU

(Interreg VI-A) NEXT Liettua Venäjä

LT021

Alytaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT027

Tauragės apskritis

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB007

PL RU

(Interreg VI-A) NEXT Puola Venäjä

PL841

Białostocki

PL636

Słupski

PL843

Suwalski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL633

Trójmiejski

PL634

Gdański

PL637

Chojnicki

PL638

Starogardzki

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB008

LV BY

(Interreg VI-A) NEXT Latvia Valko-Venäjä

LV005

Latgale

LV009

Zemgale

BY

Vitebsk oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

2021TC16NXCB009

PL BU UA

(Interreg VI-A) NEXT Puola Valko-Venäjä Ukraina
   (1)

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL814

Lubelski

PL815

Puławski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL823

Rzeszowski

PL824

Tarnobrzeski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PL924

Ostrołęcki

PL925

Siedlecki

BY

Gomelskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Brestskaya oblast

BY

Grodnenskaya oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Rivne oblast

UA

Ternopil oblast

UA

Lviv oblast

UA

Volyn oblast

UA

Zakarpatska oblast

2021TC16NXCB010

HU SK RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Unkari Slovakia Romania Ukraina
   (1)

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

RO215

Suceava

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattiaa oblast

2021TC16NXCB011

RO MD

(Interreg VI-A) NEXT Romania Moldova

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO216

Vaslui

RO224

Galaţi

MD

Rep.Moldova

2021TC16NXCB012

RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Romania Ukraina
   (1)

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO215

Suceava

RO225

Tulcea

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16NXCB013

IT TN

(Interreg VI-A) NEXT Italia Tunisia

ITG12

Palermo

ITG16

Enna

ITG17

Catania

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG13

Messina

TN

Beja

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Gabes

TN

Manouba

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Medenine

2021TC16NXCB014

LT BY

(Interreg VI-A) NEXT Liettua Valko-Venäjä

LT021

Alytaus apskritis

LT029

Utenos apskritis

LT011

Vilniaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

BY

Grodnenskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

BY

Vitebsk oblast

---

(1)  UA: The general EU restrictions on cooperation in regions that are illegally annexed by Russia are also applicable to Interreg NEXT.

---

LIITE II

Luettelo Interreg-ohjelma-alueista, jotka saavat tukea osa-alueesta B

| CCI | | Nimet |
| --- | --- | --- |
| 2021TC16IPTN001 | IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM | (Interreg VI-B) IPA Adrian- ja Joonianmeren alue |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | AL | Albania |
| | BA | Bosnia and Herzegovina |
| | ME | Montenegro |
| | RS | Serbia |
| | MK | North Macedonia |
| | SM | San Marino |
| | | |
| 2021TC16RFTN001 | AT DE FR IT SI CH LI | (Interreg VI-B) Alppien alue |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | LI | Liechtenstein |
| | | |
| 2021TC16RFTN002 | PT ES FR IE | (Interreg VI-B) Atlantin alue |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | | |
| 2021TC16FFTN003 | DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU | (Interreg VI-B) Itämeren alue |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | EE00 | Eesti |
| | LV00 | Latvija |
| | LT01 | Sostinės regionas |
| | LT02 | Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1B | Helsinki-Uusimaa |
| | FI1C | Etelä-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | FI20 | Åland |
| | SE11 | Stockholm |
| | | |
| | SE12 | Östra Mellansverige |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | BY | Belarus |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | RU | Karelya Republik |
| | RU | Komi Republik |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | RU | Novgorodskaya oblast |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Vologda oblast |
| | | |
| 2021TC16RFTN003 | AT CZ DE IT HR HU PL SI SK | (Interreg VI-B) Keski-Eurooppa |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DED2 | Dresden |
| | DED4 | Chemnitz |
| | DED5 | Leipzig |
| | DEE0 | Sachsen-Anhalt |
| | DEG0 | Thüringen |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | | |
| 2021TC16FFTN004 | HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA | (Interreg VI-B) Tonavan alue
   (1) |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | RO11 | Nord-Vest |
| | RO12 | Centru |
| | RO21 | Nord-Est |
| | RO22 | Sud-Est |
| | RO31 | Sud-Muntenia |
| | RO32 | Bucureşti-Ilfov |
| | RO41 | Sud-Vest Oltenia |
| | RO42 | Vest |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | BA | Bosnia and Herzegovina |
| | ME | Montenegro |
| | RS1 | Serbia – sever |
| | RS11 | City of Belgrade |
| | RS12 | Autonomous Province of Vojvodina |
| | RS21 | Region Šumadije i Zapadne Srbije |
| | RS22 | Region Južne i Istočne Srbije |
| | MD | Moldova |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16FFTN001 | FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK | (Interreg VI-B) EURO-VÄLIMERI-ALUE (EURO MED) |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος /Kýpros |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | ME | Montenegro |
| | MK | North Macedonia |
| | AL | Albania |
| | BA | Bosnia and Herzegovina |
| | | |
| 2021TC16FFTN005 | SE IE FI FO GL IS NO | (Interreg VI-B) Pohjoinen periferia ja Arktis |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | FO | Faroe |
| | GL | Greenland (OCT) |
| | IS | Ísland |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO07 | Nord-Norge |
| | NO0B | Svalbard og Jan Mayen |
| | | |
| 2021TC16RFTN004 | DK BE DE FR NL SE NO | (Interreg VI-B) Pohjanmeri |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DE92 | Hannover |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRH0 | Bretagne |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | | |
| 2021TC16RFTN005 | FR BE DE IE NL LU CH | (Interreg VI-B) Luoteis-Eurooppa |
| | BE10 | Région de Bruxelles-Capitale/ Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | BE31 | Prov. Brabant Wallon |
| | BE32 | Prov. Hainaut |
| | BE33 | Prov. Liège |
| | BE34 | Prov. Luxembourg (BE) |
| | BE35 | Prov. Namur |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE50 | Bremen |
| | DE71 | Darmstadt |
| | DE72 | Gießen |
| | DE73 | Kassel |
| | DE92 | Hannover |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEA1 | Düsseldorf |
| | DEA2 | Köln |
| | DEA3 | Münster |
| | DEA4 | Detmold |
| | DEA5 | Arnsberg |
| | DEB1 | Koblenz |
| | DEB2 | Trier |
| | DEB3 | Rheinhessen-Pfalz |
| | DEC0 | Saarland |
| | FR10 | Ile-de-France |
| | FRB0 | Centre – Val de Loire |
| | FRC1 | Bourgogne |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRF2 | Champagne-Ardenne |
| | FRF3 | Lorraine |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | LU | Luxembourg |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | | |
| 2021TC16RFTN006 | ES FR PT AD | (Interreg VI-B) Lounais-Eurooppa (SUDOE) |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES41 | Castilla y León |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRK1 | Auvergne |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | AD | Andorra |
| | | |
| 2021TC16NXTN001 | IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN | (Interreg VI-B) NEXT Välimeren alue (NEXT MED) |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος / Cyprus |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR22 | Balıkesir, Çanakkale |
| | TR31 | İzmir |
| | TR32 | Aydın, Denizli, Muğla |
| | TR33 | Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak |
| | TR61 | Antalya, Isparta, Burdur |
| | TR62 | Adana, Mersin |
| | TR63 | Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye |
| | DZ | Tlemcen |
| | DZ | Ain-Temouchent |
| | DZ | Oran |
| | DZ | Mostaganem |
| | DZ | Chlef |
| | DZ | Tipaza |
| | DZ | Boumerdes |
| | DZ | Tizi Ouzou |
| | DZ | Bejaia |
| | DZ | Jijel |
| | DZ | Skikda |
| | DZ | Annaba |
| | DZ | El-Tarf |
| | DZ | Alger |
| | EG | Matruh |
| | EG | Al Iskandariyah (alex.) |
| | EG | Al Buhayrah (behera) |
| | EG | Kafr-el-sheikh |
| | EG | Ash Sharqiyah (sharkia) |
| | EG | Al Daqahliyah (dakahlia) |
| | EG | Dumyat (damietta) |
| | EG | As Ismailiyah (ismailia) |
| | EG | Bur Said (port Said) |
| | EG | Governorate of Cairo |
| | IL | Israel (2) |
| | JO | Jordan |
| | LB | Lebanon |
| | PS | Palestine (3) |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Manouba |
| | TN | Siliana |
| | TN | Le Kef |
| | TN | Gafsa |
| | TN | Kebili |
| | TN | Tataouine |
| | TN | Jendouba |
| | TN | Beja |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Gabes |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXTN003 | ES PT MA | (Interreg VI-B) NEXT Keski-Atlantin alue
   (4) |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | PT15 | Algarve |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | MA | Morocco |
| | | |
| 2021TC16NXTN002 | BG EL RO TR AM GE MD UA RU | (Interreg VI-B) NEXT Mustanmeren alue
   (5) |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | RO22 | Sud-Est |
| | TR10 | İstanbul |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR42 | Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova |
| | TR81 | Zonguldak, Karabük, Bartın |
| | TR82 | Kastamonu, Çankırı, Sinop |
| | TR83 | Samsun, Tokat, Çorum, Amasya |
| | TR90 | Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane |
| | AM | Armenia |
| | GE | Georgia |
| | MD | Rep.Moldova |
| | UA | Donetsk oblast (6) (Bakhmut District, Kramatorsk District, Volnovakha District, Mariupol District, Pokrovsk District) |
| | UA | Kherson oblast |
| | UA | Mykolayiv oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | UA | Zaporizhzhia oblast |
| | RU | Adygea Republic |
| | RU | Krasnodar Krai |
| | RU | Rostov oblast |

CCI

Nimet

2021TC16IPTN001

IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM

(Interreg VI-B) IPA Adrian- ja Joonianmeren alue

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

AL

Albania

BA

Bosnia and Herzegovina

ME

Montenegro

RS

Serbia

MK

North Macedonia

SM

San Marino

2021TC16RFTN001

AT DE FR IT SI CH LI

(Interreg VI-B) Alppien alue

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

FRC2

Franche-Comté

FRF1

Alsace

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

LI

Liechtenstein

2021TC16RFTN002

PT ES FR IE

(Interreg VI-B) Atlantin alue

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

FRI1

Aquitaine

FRI2

Limousin

FRI3

Poitou-Charentes

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

2021TC16FFTN003

DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU

(Interreg VI-B) Itämeren alue

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE93

Lüneburg

DEF0

Schleswig-Holstein

EE00

Eesti

LV00

Latvija

LT01

Sostinės regionas

LT02

Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

FI19

Länsi-Suomi

FI1B

Helsinki-Uusimaa

FI1C

Etelä-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

FI20

Åland

SE11

Stockholm

SE12

Östra Mellansverige

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

BY

Belarus

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Kaliningradskaya oblast

RU

Karelya Republik

RU

Komi Republik

RU

Leningradskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

RU

Novgorodskaya oblast

RU

Pskovskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

RU

Vologda oblast

2021TC16RFTN003

AT CZ DE IT HR HU PL SI SK

(Interreg VI-B) Keski-Eurooppa

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE91

Braunschweig

DED2

Dresden

DED4

Chemnitz

DED5

Leipzig

DEE0

Sachsen-Anhalt

DEG0

Thüringen

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

2021TC16FFTN004

HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA

(Interreg VI-B) Tonavan alue
   (1)

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

RO11

Nord-Vest

RO12

Centru

RO21

Nord-Est

RO22

Sud-Est

RO31

Sud-Muntenia

RO32

Bucureşti-Ilfov

RO41

Sud-Vest Oltenia

RO42

Vest

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

BA

Bosnia and Herzegovina

ME

Montenegro

RS1

Serbia – sever

RS11

City of Belgrade

RS12

Autonomous Province of Vojvodina

RS21

Region Šumadije i Zapadne Srbije

RS22

Region Južne i Istočne Srbije

MD

Moldova

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16FFTN001

FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK

(Interreg VI-B) EURO-VÄLIMERI-ALUE (EURO MED)

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI1

Toscana

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος /Kýpros

MT

Malta

PT15

Algarve

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

ME

Montenegro

MK

North Macedonia

AL

Albania

BA

Bosnia and Herzegovina

2021TC16FFTN005

SE IE FI FO GL IS NO

(Interreg VI-B) Pohjoinen periferia ja Arktis

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

FI19

Länsi-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

FO

Faroe

GL

Greenland (OCT)

IS

Ísland

NO06

Trøndelag

NO07

Nord-Norge

NO0B

Svalbard og Jan Mayen

2021TC16RFTN004

DK BE DE FR NL SE NO

(Interreg VI-B) Pohjanmeri

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE91

Braunschweig

DE92

Hannover

DE93

Lüneburg

DE94

Weser-Ems

DEF0

Schleswig-Holstein

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRH0

Bretagne

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

2021TC16RFTN005

FR BE DE IE NL LU CH

(Interreg VI-B) Luoteis-Eurooppa

BE10

Région de Bruxelles-Capitale/ Brussels Hoofdstedelijk Gewest

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

BE31

Prov. Brabant Wallon

BE32

Prov. Hainaut

BE33

Prov. Liège

BE34

Prov. Luxembourg (BE)

BE35

Prov. Namur

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE50

Bremen

DE71

Darmstadt

DE72

Gießen

DE73

Kassel

DE92

Hannover

DE94

Weser-Ems

DEA1

Düsseldorf

DEA2

Köln

DEA3

Münster

DEA4

Detmold

DEA5

Arnsberg

DEB1

Koblenz

DEB2

Trier

DEB3

Rheinhessen-Pfalz

DEC0

Saarland

FR10

Ile-de-France

FRB0

Centre – Val de Loire

FRC1

Bourgogne

FRC2

Franche-Comté

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRF1

Alsace

FRF2

Champagne-Ardenne

FRF3

Lorraine

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

LU

Luxembourg

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

2021TC16RFTN006

ES FR PT AD

(Interreg VI-B) Lounais-Eurooppa (SUDOE)

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES41

Castilla y León

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRI3

Poitou-Charentes

FRI1

Aquitaine

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRI2

Limousin

FRK1

Auvergne

FRJ1

Languedoc-Roussillon

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

AD

Andorra

2021TC16NXTN001

IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN

(Interreg VI-B) NEXT Välimeren alue (NEXT MED)

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

ITC3

Liguria

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITI1

Toscana

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος / Cyprus

MT

Malta

PT15

Algarve

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR22

Balıkesir, Çanakkale

TR31

İzmir

TR32

Aydın, Denizli, Muğla

TR33

Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak

TR61

Antalya, Isparta, Burdur

TR62

Adana, Mersin

TR63

Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye

DZ

Tlemcen

DZ

Ain-Temouchent

DZ

Oran

DZ

Mostaganem

DZ

Chlef

DZ

Tipaza

DZ

Boumerdes

DZ

Tizi Ouzou

DZ

Bejaia

DZ

Jijel

DZ

Skikda

DZ

Annaba

DZ

El-Tarf

DZ

Alger

EG

Matruh

EG

Al Iskandariyah (alex.)

EG

Al Buhayrah (behera)

EG

Kafr-el-sheikh

EG

Ash Sharqiyah (sharkia)

EG

Al Daqahliyah (dakahlia)

EG

Dumyat (damietta)

EG

As Ismailiyah (ismailia)

EG

Bur Said (port Said)

EG

Governorate of Cairo

IL

Israel (2)

JO

Jordan

LB

Lebanon

PS

Palestine (3)

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Manouba

TN

Siliana

TN

Le Kef

TN

Gafsa

TN

Kebili

TN

Tataouine

TN

Jendouba

TN

Beja

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Gabes

TN

Medenine

2021TC16NXTN003

ES PT MA

(Interreg VI-B) NEXT Keski-Atlantin alue
   (4)

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

PT15

Algarve

PT18

Alentejo

PT30

Região Autónoma da Madeira

MA

Morocco

2021TC16NXTN002

BG EL RO TR AM GE MD UA RU

(Interreg VI-B) NEXT Mustanmeren alue
   (5)

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

RO22

Sud-Est

TR10

İstanbul

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR42

Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova

TR81

Zonguldak, Karabük, Bartın

TR82

Kastamonu, Çankırı, Sinop

TR83

Samsun, Tokat, Çorum, Amasya

TR90

Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane

AM

Armenia

GE

Georgia

MD

Rep.Moldova

UA

Donetsk oblast (6) (Bakhmut District, Kramatorsk District, Volnovakha District, Mariupol District, Pokrovsk District)

UA

Kherson oblast

UA

Mykolayiv oblast

UA

Odessa oblast

UA

Zaporizhzhia oblast

RU

Adygea Republic

RU

Krasnodar Krai

RU

Rostov oblast

---

(1)  Ukraina: EU:n yleisiä yhteistyötä koskevia rajoituksia Venäjään laittomasti liitetyillä alueilla sovelletaan myös Interreg-ohjelmiin.

(2)  EU:n politiikan mukaan rajat ylittävän yhteistyön ohjelmaa ei sovelleta Israelin kesäkuusta 1967 miehittämillä alueilla. Suuntaviivojen, jotka on annettu Israelin kesäkuusta 1967 miehittämillä alueilla sijaitsevien israelilaisten yhteisöjen ja niiden toimien kelpoisuudesta saada EU:n avustuksia ja palkintoja sekä tukea EU:n rahoitusvälineistä vuodesta 2014 lähtien (EUVL C 205/9, 19.7.2013), mukaisesti ainoastaan ne israelilaiset yhteisöt, joiden sijoittautumispaikka on vuotta 1967 edeltävien Israelin rajojen sisäpuolella, voivat saada EU-rahoitusta. EU:n rahoittamia israelilaisten yhteisöjen toimia ei myöskään saa toteuttaa Israelin kesäkuusta 1967 miehittämillä alueilla.

(3)  Tätä nimitystä ei pidä tulkita Palestiinan valtion tunnustamiseksi, eikä se rajoita jäsenvaltioiden kantoja tässä asiassa..

(4)  EU:n ulkopuolista maantieteellistä kattavuutta ollaan parhaillaan määrittelemässä.

(5)  Ukraina: EU:n yleisiä yhteistyötä koskevia rajoituksia Venäjään laittomasti liitetyillä alueilla sovelletaan myös Interreg NEXT-ohjelmiin.

(6)  Ainoastaan Ukrainan hallituksen täydessä hallinnassa olevat alueet ovat kelpoisia Donetsk oblastin osalta.

---

LIITE III

Luettelo Interreg-ohjelma-alueista, jotka saavat tukea osa-alueesta D

| 2021TC16FFOR001 | ES PT Useat kolmannet maat ja merentakaiset maat ja alueet | (Interreg VI-D) Madeira-Azorit-Kanariansaaret (MAC) |
| --- | --- | --- |
| | ES70 | Canarias |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | CV | Cap vert |
| | CI | Ivory Coast |
| | GM | Gambia |
| | GH | Ghana |
| | MR | Mauritania |
| | SN | Senegal |
| | ST | Sao Tome and Principe |
| | | |
| 2021TC16FFOR002 | FR Useat kolmannet maat ja merentakaiset maat ja alueet | (Interreg VI-D) Mosambikin kanaali |
| | FRY5 | Mayotte |
| | FRY4 | La Réunion |
| | KM | Union of Comoros |
| | MG | Madagascar |
| | MZ | Mozambique |
| | SC | Seychelles |
| | TZ | Tanzania |
| | | |
| 2021TC16FFOR003 | FR Useat kolmannet maat ja merentakaiset maat ja alueet | (Interreg VI-D) Karibia |
| | FRY1 | Guadeloupe |
| | FRY1 | Saint-Martin |
| | FRY2 | Martinique |
| | FRY3 | Guyane |
| | AG | Antigua and Barbuda |
| | AW | Aruba (OCT) |
| | BS | Bahamas |
| | BB | Barbados |
| | BL | Saint Barthélémy (OCT) |
| | BZ | Belize |
| | BQ | Bonaire (OCT) |
| | BQ | Sint Eustatius (OCT) |
| | BQ | Saba (OCT) |
| | BR | Brazil (only the States of Amapa, Para, Amazonas and Roraima) |
| | CO | Colombia |
| | CR | Costa Rica |
| | CU | Cuba |
| | CW | Curaçao (OCT) |
| | DM | Dominica |
| | DO | Dominican Republic |
| | SV | El Salvador |
| | GD | Grenada |
| | GT | Guatemala |
| | GY | Guyana |
| | HT | Haiti |
| | HN | Honduras |
| | JM | Jamaica |
| | MX | Mexico |
| | NI | Nicaragua |
| | PA | Panama |
| | PR | Puerto Rico |
| | KN | Saint Kitts and Nevis |
| | LC | Saint Lucia |
| | VC | Saint Vincent and the Grenadines |
| | SX | Sint Maarten (OCT) |
| | SR | Suriname |
| | TT | Trinidad and Tobago |
| | VE | Venezuela |
| | | |
| 2021TC16FFOR004 | FR Useat kolmannet maat ja merentakaiset maat ja alueet | (Interreg VI-D) Intian valtameren alue |
| | FRY4 | La Réunion |
| | FRY5 | Mayotte |
| | TF | French Southern and Antarctic Lands (OCT) |
| | AU | Australia |
| | KM | Comoros |
| | IN | India |
| | KE | Kenya |
| | MG | Madagascar |
| | MV | Maldives |
| | MU | Mauritius |
| | MZ | Mozambique |
| | SC | Seychelles |
| | ZA | South Africa |
| | LK | Sri Lanka |
| | TZ | Tanzania |
| | | |
| 2021TC16FFOR005 | FR Useat kolmannet maat ja merentakaiset maat ja alueet | (Interreg VI-D) Amazon |
| | FRY3 | Guyane |
| | BR | Brazil (Only the States of Amapa, Para and Amazonas) |
| | SR | Suriname |
| | GY | Guyana |

2021TC16FFOR001

ES PT Useat kolmannet maat ja merentakaiset maat ja alueet

(Interreg VI-D) Madeira-Azorit-Kanariansaaret (MAC)

ES70

Canarias

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

CV

Cap vert

CI

Ivory Coast

GM

Gambia

GH

Ghana

MR

Mauritania

SN

Senegal

ST

Sao Tome and Principe

2021TC16FFOR002

FR Useat kolmannet maat ja merentakaiset maat ja alueet

(Interreg VI-D) Mosambikin kanaali

FRY5

Mayotte

FRY4

La Réunion

KM

Union of Comoros

MG

Madagascar

MZ

Mozambique

SC

Seychelles

TZ

Tanzania

2021TC16FFOR003

FR Useat kolmannet maat ja merentakaiset maat ja alueet

(Interreg VI-D) Karibia

FRY1

Guadeloupe

FRY1

Saint-Martin

FRY2

Martinique

FRY3

Guyane

AG

Antigua and Barbuda

AW

Aruba (OCT)

BS

Bahamas

BB

Barbados

BL

Saint Barthélémy (OCT)

BZ

Belize

BQ

Bonaire (OCT)

BQ

Sint Eustatius (OCT)

BQ

Saba (OCT)

BR

Brazil (only the States of Amapa, Para, Amazonas and Roraima)

CO

Colombia

CR

Costa Rica

CU

Cuba

CW

Curaçao (OCT)

DM

Dominica

DO

Dominican Republic

SV

El Salvador

GD

Grenada

GT

Guatemala

GY

Guyana

HT

Haiti

HN

Honduras

JM

Jamaica

MX

Mexico

NI

Nicaragua

PA

Panama

PR

Puerto Rico

KN

Saint Kitts and Nevis

LC

Saint Lucia

VC

Saint Vincent and the Grenadines

SX

Sint Maarten (OCT)

SR

Suriname

TT

Trinidad and Tobago

VE

Venezuela

2021TC16FFOR004

FR Useat kolmannet maat ja merentakaiset maat ja alueet

(Interreg VI-D) Intian valtameren alue

FRY4

La Réunion

FRY5

Mayotte

TF

French Southern and Antarctic Lands (OCT)

AU

Australia

KM

Comoros

IN

India

KE

Kenya

MG

Madagascar

MV

Maldives

MU

Mauritius

MZ

Mozambique

SC

Seychelles

ZA

South Africa

LK

Sri Lanka

TZ

Tanzania

2021TC16FFOR005

FR Useat kolmannet maat ja merentakaiset maat ja alueet

(Interreg VI-D) Amazon

FRY3

Guyane

BR

Brazil (Only the States of Amapa, Para and Amazonas)

SR

Suriname

GY

Guyana

---

LIITE IV

Unionin NUTS 3 -tason alueet, jotka otetaan huomioon kohdennettaessa EAKR:stä määrärahoja rajat ylittävään yhteistyöhön kaikilla sisärajoilla ja unionin ulkoisten rahoitusvälineiden soveltamisalaan kuuluvilla ulkorajoilla

| BE211 | Arr. Antwerpen |
| --- | --- |
| BE213 | Arr. Turnhout |
| BE221 | Arr. Hasselt |
| BE222 | Arr. Maaseik |
| BE223 | Arr. Tongeren |
| BE232 | Arr. Dendermonde |
| BE233 | Arr. Eeklo |
| BE234 | Arr. Gent |
| BE236 | Arr. Sint-Niklaas |
| BE251 | Arr. Brugge |
| BE252 | Arr. Diksmuide |
| BE253 | Arr. Ieper |
| BE254 | Arr. Kortrijk |
| BE255 | Arr. Oostende |
| BE256 | Arr. Roeselare |
| BE257 | Arr. Tielt |
| BE258 | Arr. Veurne |
| BE321 | Arr. Ath |
| BE322 | Arr. Charleroi |
| BE323 | Arr. Mons |
| BE324 | Arr. Mouscron |
| BE325 | Arr. Soignies |
| BE326 | Arr. Thuin |
| BE327 | Arr. Tournai |
| BE332 | Arr. Liège |
| BE335 | Arr. Verviers – communes francophones |
| BE336 | Bezirk Verviers – Deutschsprachige Gemeinschaft |
| BE341 | Arr. Arlon |
| BE342 | Arr. Bastogne |
| BE344 | Arr. Neufchâteau |
| BE345 | Arr. Virton |
| BE351 | Arr. Dinant |
| BE353 | Arr. Philippeville |
| BG311 | Видин (Vidin) |
| BG312 | Монтана (Montana) |
| BG313 | Враца (Vratsa) |
| BG314 | Плевен (Pleven) |
| BG321 | Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| BG323 | Русе (Ruse) |
| BG325 | Силистра (Silistra) |
| BG332 | Добрич (Dobrich) |
| BG341 | Бургас (Burgas) |
| BG343 | Ямбол (Yambol) |
| BG412 | София (Sofia) |
| BG413 | Благоевград (Blagoevgrad) |
| BG414 | Перник (Pernik) |
| BG415 | Кюстендил (Kyustendil) |
| BG422 | Хасково (Haskovo) |
| BG424 | Смолян (Smolyan) |
| BG425 | Кърджали (Kardzhali) |
| CZ031 | Jihočeský kraj |
| CZ032 | Plzeňský kraj |
| CZ041 | Karlovarský kraj |
| CZ042 | Ústecký kraj |
| CZ051 | Liberecký kraj |
| CZ052 | Královéhradecký kraj |
| CZ053 | Pardubický kraj |
| CZ064 | Jihomoravský kraj |
| CZ071 | Olomoucký kraj |
| CZ072 | Zlínský kraj |
| CZ080 | Moravskoslezský kraj |
| DK011 | Byen København |
| DK012 | Københavns omegn |
| DK013 | Nordsjælland |
| DK014 | Bornholm |
| DK021 | Østsjælland |
| DK022 | Vest- og Sydsjælland |
| DK031 | Fyn |
| DK032 | Sydjylland |
| DK042 | Østjylland |
| DK050 | Nordjylland |
| DE121 | Baden-Baden, Stadtkreis |
| DE122 | Karlsruhe, Stadtkreis |
| DE124 | Rastatt |
| DE131 | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| DE132 | Breisgau-Hochschwarzwald |
| DE133 | Emmendingen |
| DE134 | Ortenaukreis |
| DE136 | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| DE138 | Konstanz |
| DE139 | Lörrach |
| DE13A | Waldshut |
| DE147 | Bodenseekreis |
| DE213 | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| DE214 | Altötting |
| DE215 | Berchtesgadener Land |
| DE216 | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| DE21D | Garmisch-Partenkirchen |
| DE21F | Miesbach |
| DE21K | Rosenheim, Landkreis |
| DE21M | Traunstein |
| DE222 | Passau, Kreisfreie Stadt |
| DE225 | Freyung-Grafenau |
| DE228 | Passau, Landkreis |
| DE229 | Regen |
| DE22A | Rottal-Inn |
| DE233 | Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| DE235 | Cham |
| DE237 | Neustadt a. d. Waldnaab |
| DE239 | Schwandorf |
| DE23A | Tirschenreuth |
| DE244 | Hof, Kreisfreie Stadt |
| DE249 | Hof, Landkreis |
| DE24D | Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| DE273 | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| DE27A | Lindau (Bodensee) |
| DE27B | Ostallgäu |
| DE27E | Oberallgäu |
| DE402 | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| DE403 | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| DE405 | Barnim |
| DE409 | Märkisch-Oderland |
| DE40C | Oder-Spree |
| DE40G | Spree-Neiße |
| DE40I | Uckermark |
| DE803 | Rostock, Kreisfreie Stadt |
| DE80K | Landkreis Rostock |
| DE80L | Vorpommern-Rügen |
| DE80M | Nordwestmecklenburg |
| DE80N | Vorpommern-Greifswald |
| DE942 | Emden, Kreisfreie Stadt |
| DE949 | Emsland |
| DE94B | Grafschaft Bentheim |
| DE94C | Leer |
| DEA15 | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| DEA1B | Kleve |
| DEA1E | Viersen |
| DEA26 | Düren |
| DEA28 | Euskirchen |
| DEA29 | Heinsberg |
| DEA2D | Städteregion Aachen |
| DEA34 | Borken |
| DEB21 | Trier, Kreisfreie Stadt |
| DEB23 | Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| DEB25 | Trier-Saarburg |
| DEB33 | Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| DEB37 | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| DEB3A | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| DEB3E | Germersheim |
| DEB3H | Südliche Weinstraße |
| DEB3K | Südwestpfalz |
| DEC01 | Regionalverband Saarbrücken |
| DEC02 | Merzig-Wadern |
| DEC03 | Neunkirchen |
| DEC04 | Saarlouis |
| DEC05 | Saarpfalz-Kreis |
| DED2C | Bautzen |
| DED2D | Görlitz |
| DED2F | Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| DED42 | Erzgebirgskreis |
| DED43 | Mittelsachsen |
| DED44 | Vogtlandkreis |
| DEF01 | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| DEF02 | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| DEF03 | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| DEF07 | Nordfriesland |
| DEF08 | Ostholstein |
| DEF0A | Plön |
| DEF0B | Rendsburg-Eckernförde |
| DEF0C | Schleswig-Flensburg |
| EE001 | Põhja-Eesti |
| EE004 | Lääne-Eesti |
| EE006 | Kesk-Eesti |
| EE007 | Kirde-Eesti |
| EE008 | Lõuna-Eesti |
| IE041 | Border |
| IE052 | South-East |
| IE053 | South-West |
| IE061 | Dublin |
| IE062 | Mid-East |
| EL411 | Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| EL412 | Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| EL413 | Χίος (Chios) |
| EL421 | Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos) |
| EL422 | Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| EL511 | Έβρος (Evros) |
| EL512 | Ξάνθη (Xanthi) |
| EL513 | Ροδόπη (Rodopi) |
| EL514 | Δράμα (Drama) |
| EL515 | Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala) |
| EL523 | Κιλκίς (Kilkis) |
| EL524 | Πέλλα (Pella) |
| EL526 | Σέρρες (Serres) |
| EL532 | Καστοριά (Kastoria) |
| EL533 | Φλώρινα (Florina) |
| EL541 | Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza) |
| EL542 | Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| EL543 | Ιωάννινα (Ioannina) |
| EL613 | Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades) |
| EL622 | Κέρκυρα (Kerkyra) |
| EL642 | Εύβοια (Evvoia) |
| ES113 | Ourense |
| ES114 | Pontevedra |
| ES212 | Gipuzkoa |
| ES220 | Navarra |
| ES241 | Huesca |
| ES415 | Salamanca |
| ES419 | Zamora |
| ES431 | Badajoz |
| ES432 | Cáceres |
| ES512 | Girona |
| ES513 | Lleida |
| ES611 | Almería |
| ES612 | Cádiz |
| ES614 | Granada |
| ES615 | Huelva |
| ES617 | Málaga |
| ES630 | Ceuta |
| ES640 | Melilla |
| FRC21 | Doubs |
| FRC22 | Jura |
| FRC24 | Territoire de Belfort |
| FRD11 | Calvados |
| FRD12 | Manche |
| FRD21 | Eure |
| FRD22 | Seine-Maritime |
| FRE11 | Nord |
| FRE12 | Pas-de-Calais |
| FRE21 | Aisne |
| FRE23 | Somme |
| FRF11 | Bas-Rhin |
| FRF12 | Haut-Rhin |
| FRF21 | Ardennes |
| FRF31 | Meurthe-et-Moselle |
| FRF32 | Meuse |
| FRF33 | Moselle |
| FRI15 | Pyrénées-Atlantiques |
| FRJ15 | Pyrénées-Orientales |
| FRJ21 | Ariège |
| FRJ23 | Haute-Garonne |
| FRJ26 | Hautes-Pyrénées |
| FRK21 | Ain |
| FRK27 | Savoie |
| FRK28 | Haute-Savoie |
| FRL01 | Alpes-de-Haute-Provence |
| FRL02 | Hautes-Alpes |
| FRL03 | Alpes-Maritimes |
| FRM01 | Corse-du-Sud |
| FRM02 | Haute-Corse |
| HR031 | Primorsko-goranska županija |
| HR032 | Ličko-senjska županija |
| HR033 | Zadarska županija |
| HR034 | Šibensko-kninska županija |
| HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| HR036 | Istarska županija |
| HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| HR041 | Grad Zagreb |
| HR042 | Zagrebačka županija |
| HR043 | Krapinsko-zagorska županija |
| HR044 | Varaždinska županija |
| HR045 | Koprivničko-križevačka županija |
| HR046 | Međimurska županija |
| HR048 | Virovitičko-podravska županija |
| HR049 | Požeško-slavonska županija |
| HR04A | Brodsko-posavska županija |
| HR04B | Osječko-baranjska županija |
| HR04C | Vukovarsko-srijemska županija |
| HR04D | Karlovačka županija |
| HR04E | Sisačko-moslavačka županija |
| ITC11 | Torino |
| ITC12 | Vercelli |
| ITC14 | Verbano-Cusio-Ossola |
| ITC16 | Cuneo |
| ITC20 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| ITC31 | Imperia |
| ITC32 | Savona |
| ITC33 | Genova |
| ITC34 | La Spezia |
| ITC41 | Varese |
| ITC42 | Como |
| ITC44 | Sondrio |
| ITF44 | Brindisi |
| ITF45 | Lecce |
| ITF46 | Foggia |
| ITF47 | Bari |
| ITG11 | Trapani |
| ITG14 | Agrigento |
| ITG15 | Caltanissetta |
| ITG18 | Ragusa |
| ITG19 | Siracusa |
| ITG25 | Sassari |
| ITG26 | Nuoro |
| ITG29 | Olbia-Tempio |
| ITG2A | Ogliastra |
| ITH10 | Bolzano-Bozen |
| ITH33 | Belluno |
| ITH42 | Udine |
| ITH43 | Gorizia |
| ITH44 | Trieste |
| ITH56 | Ferrara |
| ITH57 | Ravenna |
| ITH58 | Forlì-Cesena |
| ITH59 | Rimini |
| ITI11 | Massa-Carrara |
| ITI12 | Lucca |
| ITI16 | Livorno |
| ITI17 | Pisa |
| ITI1A | Grosseto |
| ITI31 | Pesaro e Urbino |
| ITI32 | Ancona |
| ITI33 | Macerata |
| ITI35 | Fermo |
| ITI41 | Viterbo |
| CY000 | Κύπρος (Kýpros) |
| LV003 | Kurzeme |
| LV005 | Latgale |
| LV007 | Pierīga |
| LV008 | Vidzeme |
| LV009 | Zemgale |
| LT011 | Vilniaus apskritis |
| LT021 | Alytaus apskritis |
| LT023 | Klaipėdos apskritis |
| LT024 | Marijampolės apskritis |
| LT025 | Panevėžio apskritis |
| LT026 | Šiaulių apskritis |
| LT027 | Tauragės apskritis |
| LT028 | Telšių apskritis |
| LT029 | Utenos apskritis |
| LU000 | Luxembourg |
| HU120 | Pest |
| HU212 | Komárom-Esztergom |
| HU221 | Győr-Moson-Sopron |
| HU222 | Vas |
| HU223 | Zala |
| HU231 | Baranya |
| HU232 | Somogy |
| HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| HU313 | Nógrád |
| HU321 | Hajdú-Bihar |
| HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| HU331 | Bács-Kiskun |
| HU332 | Békés |
| HU333 | Csongrád |
| MT001 | Malta |
| MT002 | Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna |
| NL111 | Oost-Groningen |
| NL112 | Delfzijl en omgeving |
| NL132 | Zuidoost-Drenthe |
| NL133 | Zuidwest-Drenthe |
| NL211 | Noord-Overijssel |
| NL213 | Twente |
| NL225 | Achterhoek |
| NL226 | Arnhem/Nijmegen |
| NL33C | Groot-Rijnmond |
| NL341 | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| NL342 | Overig Zeeland |
| NL411 | West-Noord-Brabant |
| NL412 | Midden-Noord-Brabant |
| NL414 | Zuidoost-Noord-Brabant |
| NL421 | Noord-Limburg |
| NL422 | Midden-Limburg |
| NL423 | Zuid-Limburg |
| AT111 | Mittelburgenland |
| AT112 | Nordburgenland |
| AT113 | Südburgenland |
| AT124 | Waldviertel |
| AT125 | Weinviertel |
| AT126 | Wiener Umland/Nordteil |
| AT127 | Wiener Umland/Südteil |
| AT211 | Klagenfurt-Villach |
| AT212 | Oberkärnten |
| AT213 | Unterkärnten |
| AT224 | Oststeiermark |
| AT225 | West- und Südsteiermark |
| AT311 | Innviertel |
| AT313 | Mühlviertel |
| AT322 | Pinzgau-Pongau |
| AT323 | Salzburg und Umgebung |
| AT331 | Außerfern |
| AT332 | Innsbruck |
| AT333 | Osttirol |
| AT334 | Tiroler Oberland |
| AT335 | Tiroler Unterland |
| AT341 | Bludenz-Bregenzer Wald |
| AT342 | Rheintal-Bodenseegebiet |
| PL218 | Nowosądecki |
| PL219 | Nowotarski |
| PL225 | Bielski |
| PL227 | Rybnicki |
| PL424 | Miasto Szczecin |
| PL426 | Koszaliński |
| PL427 | Szczecinecko-pyrzycki |
| PL428 | Szczeciński |
| PL431 | Gorzowski |
| PL432 | Zielonogórski |
| PL515 | Jeleniogórski |
| PL517 | Wałbrzyski |
| PL523 | Nyski |
| PL621 | Elbląski |
| PL622 | Olsztyński |
| PL623 | Ełcki |
| PL634 | Gdański |
| PL636 | Słupski |
| PL811 | Bialski |
| PL812 | Chełmsko-zamojski |
| PL821 | Krośnieński |
| PL822 | Przemyski |
| PL841 | Białostocki |
| PL842 | Łomżyński |
| PL843 | Suwalski |
| PT111 | Alto Minho |
| PT112 | Cávado |
| PT11B | Alto Tâmega |
| PT11D | Douro |
| PT11E | Terras de Trás-os-Montes |
| PT150 | Algarve |
| PT16H | Beira Baixa |
| PT16J | Beiras e Serra da Estrela |
| PT184 | Baixo Alentejo |
| PT186 | Alto Alentejo |
| PT187 | Alentejo Central |
| RO111 | Bihor |
| RO114 | Maramureş |
| RO115 | Satu Mare |
| RO212 | Botoşani |
| RO213 | Iaşi |
| RO215 | Suceava |
| RO216 | Vaslui |
| RO223 | Constanţa |
| RO224 | Galaţi |
| RO225 | Tulcea |
| RO312 | Călăraşi |
| RO314 | Giurgiu |
| RO317 | Teleorman |
| RO411 | Dolj |
| RO413 | Mehedinţi |
| RO414 | Olt |
| RO421 | Arad |
| RO422 | Caraş-Severin |
| RO424 | Timiş |
| SI031 | Pomurska |
| SI032 | Podravska |
| SI033 | Koroška |
| SI034 | Savinjska |
| SI036 | Posavska |
| SI037 | Jugovzhodna Slovenija |
| SI038 | Primorsko-notranjska |
| SI042 | Gorenjska |
| SI043 | Goriška |
| SI044 | Obalno-kraška |
| SK010 | Bratislavský kraj |
| SK021 | Trnavský kraj |
| SK022 | Trenčiansky kraj |
| SK023 | Nitriansky kraj |
| SK031 | Žilinský kraj |
| SK032 | Banskobystrický kraj |
| SK041 | Prešovský kraj |
| SK042 | Košický kraj |
| FI195 | Pohjanmaa |
| FI1B1 | Helsinki-Uusimaa |
| FI1C1 | Varsinais-Suomi |
| FI1C4 | Kymenlaakso |
| FI1C5 | Etelä-Karjala |
| FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| FI1D5 | Keski-Pohjanmaa |
| FI1D7 | Lappi |
| FI1D8 | Kainuu |
| FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| FI200 | Åland |
| SE110 | Stockholms län |
| SE121 | Uppsala län |
| SE213 | Kalmar län |
| SE214 | Gotlands län |
| SE221 | Blekinge län |
| SE224 | Skåne län |
| SE231 | Hallands län |
| SE232 | Västra Götalands län |
| SE311 | Värmlands län |
| SE312 | Dalarnas län |
| SE313 | Gävleborgs län |
| SE321 | Västernorrlands län |
| SE322 | Jämtlands län |
| SE331 | Västerbottens län |
| SE332 | Norrbottens län |

BE211

Arr. Antwerpen

BE213

Arr. Turnhout

BE221

Arr. Hasselt

BE222

Arr. Maaseik

BE223

Arr. Tongeren

BE232

Arr. Dendermonde

BE233

Arr. Eeklo

BE234

Arr. Gent

BE236

Arr. Sint-Niklaas

BE251

Arr. Brugge

BE252

Arr. Diksmuide

BE253

Arr. Ieper

BE254

Arr. Kortrijk

BE255

Arr. Oostende

BE256

Arr. Roeselare

BE257

Arr. Tielt

BE258

Arr. Veurne

BE321

Arr. Ath

BE322

Arr. Charleroi

BE323

Arr. Mons

BE324

Arr. Mouscron

BE325

Arr. Soignies

BE326

Arr. Thuin

BE327

Arr. Tournai

BE332

Arr. Liège

BE335

Arr. Verviers – communes francophones

BE336

Bezirk Verviers – Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341

Arr. Arlon

BE342

Arr. Bastogne

BE344

Arr. Neufchâteau

BE345

Arr. Virton

BE351

Arr. Dinant

BE353

Arr. Philippeville

BG311

Видин (Vidin)

BG312

Монтана (Montana)

BG313

Враца (Vratsa)

BG314

Плевен (Pleven)

BG321

Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323

Русе (Ruse)

BG325

Силистра (Silistra)

BG332

Добрич (Dobrich)

BG341

Бургас (Burgas)

BG343

Ямбол (Yambol)

BG412

София (Sofia)

BG413

Благоевград (Blagoevgrad)

BG414

Перник (Pernik)

BG415

Кюстендил (Kyustendil)

BG422

Хасково (Haskovo)

BG424

Смолян (Smolyan)

BG425

Кърджали (Kardzhali)

CZ031

Jihočeský kraj

CZ032

Plzeňský kraj

CZ041

Karlovarský kraj

CZ042

Ústecký kraj

CZ051

Liberecký kraj

CZ052

Královéhradecký kraj

CZ053

Pardubický kraj

CZ064

Jihomoravský kraj

CZ071

Olomoucký kraj

CZ072

Zlínský kraj

CZ080

Moravskoslezský kraj

DK011

Byen København

DK012

Københavns omegn

DK013

Nordsjælland

DK014

Bornholm

DK021

Østsjælland

DK022

Vest- og Sydsjælland

DK031

Fyn

DK032

Sydjylland

DK042

Østjylland

DK050

Nordjylland

DE121

Baden-Baden, Stadtkreis

DE122

Karlsruhe, Stadtkreis

DE124

Rastatt

DE131

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132

Breisgau-Hochschwarzwald

DE133

Emmendingen

DE134

Ortenaukreis

DE136

Schwarzwald-Baar-Kreis

DE138

Konstanz

DE139

Lörrach

DE13A

Waldshut

DE147

Bodenseekreis

DE213

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214

Altötting

DE215

Berchtesgadener Land

DE216

Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D

Garmisch-Partenkirchen

DE21F

Miesbach

DE21K

Rosenheim, Landkreis

DE21M

Traunstein

DE222

Passau, Kreisfreie Stadt

DE225

Freyung-Grafenau

DE228

Passau, Landkreis

DE229

Regen

DE22A

Rottal-Inn

DE233

Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE235

Cham

DE237

Neustadt a. d. Waldnaab

DE239

Schwandorf

DE23A

Tirschenreuth

DE244

Hof, Kreisfreie Stadt

DE249

Hof, Landkreis

DE24D

Wunsiedel i. Fichtelgebirge

DE273

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE27A

Lindau (Bodensee)

DE27B

Ostallgäu

DE27E

Oberallgäu

DE402

Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE405

Barnim

DE409

Märkisch-Oderland

DE40C

Oder-Spree

DE40G

Spree-Neiße

DE40I

Uckermark

DE803

Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80K

Landkreis Rostock

DE80L

Vorpommern-Rügen

DE80M

Nordwestmecklenburg

DE80N

Vorpommern-Greifswald

DE942

Emden, Kreisfreie Stadt

DE949

Emsland

DE94B

Grafschaft Bentheim

DE94C

Leer

DEA15

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B

Kleve

DEA1E

Viersen

DEA26

Düren

DEA28

Euskirchen

DEA29

Heinsberg

DEA2D

Städteregion Aachen

DEA34

Borken

DEB21

Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23

Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25

Trier-Saarburg

DEB33

Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB37

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3E

Germersheim

DEB3H

Südliche Weinstraße

DEB3K

Südwestpfalz

DEC01

Regionalverband Saarbrücken

DEC02

Merzig-Wadern

DEC03

Neunkirchen

DEC04

Saarlouis

DEC05

Saarpfalz-Kreis

DED2C

Bautzen

DED2D

Görlitz

DED2F

Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED42

Erzgebirgskreis

DED43

Mittelsachsen

DED44

Vogtlandkreis

DEF01

Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02

Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03

Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF07

Nordfriesland

DEF08

Ostholstein

DEF0A

Plön

DEF0B

Rendsburg-Eckernförde

DEF0C

Schleswig-Flensburg

EE001

Põhja-Eesti

EE004

Lääne-Eesti

EE006

Kesk-Eesti

EE007

Kirde-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

IE041

Border

IE052

South-East

IE053

South-West

IE061

Dublin

IE062

Mid-East

EL411

Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412

Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413

Χίος (Chios)

EL421

Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos)

EL422

Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL511

Έβρος (Evros)

EL512

Ξάνθη (Xanthi)

EL513

Ροδόπη (Rodopi)

EL514

Δράμα (Drama)

EL515

Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala)

EL523

Κιλκίς (Kilkis)

EL524

Πέλλα (Pella)

EL526

Σέρρες (Serres)

EL532

Καστοριά (Kastoria)

EL533

Φλώρινα (Florina)

EL541

Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza)

EL542

Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543

Ιωάννινα (Ioannina)

EL613

Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades)

EL622

Κέρκυρα (Kerkyra)

EL642

Εύβοια (Evvoia)

ES113

Ourense

ES114

Pontevedra

ES212

Gipuzkoa

ES220

Navarra

ES241

Huesca

ES415

Salamanca

ES419

Zamora

ES431

Badajoz

ES432

Cáceres

ES512

Girona

ES513

Lleida

ES611

Almería

ES612

Cádiz

ES614

Granada

ES615

Huelva

ES617

Málaga

ES630

Ceuta

ES640

Melilla

FRC21

Doubs

FRC22

Jura

FRC24

Territoire de Belfort

FRD11

Calvados

FRD12

Manche

FRD21

Eure

FRD22

Seine-Maritime

FRE11

Nord

FRE12

Pas-de-Calais

FRE21

Aisne

FRE23

Somme

FRF11

Bas-Rhin

FRF12

Haut-Rhin

FRF21

Ardennes

FRF31

Meurthe-et-Moselle

FRF32

Meuse

FRF33

Moselle

FRI15

Pyrénées-Atlantiques

FRJ15

Pyrénées-Orientales

FRJ21

Ariège

FRJ23

Haute-Garonne

FRJ26

Hautes-Pyrénées

FRK21

Ain

FRK27

Savoie

FRK28

Haute-Savoie

FRL01

Alpes-de-Haute-Provence

FRL02

Hautes-Alpes

FRL03

Alpes-Maritimes

FRM01

Corse-du-Sud

FRM02

Haute-Corse

HR031

Primorsko-goranska županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR036

Istarska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR041

Grad Zagreb

HR042

Zagrebačka županija

HR043

Krapinsko-zagorska županija

HR044

Varaždinska županija

HR045

Koprivničko-križevačka županija

HR046

Međimurska županija

HR048

Virovitičko-podravska županija

HR049

Požeško-slavonska županija

HR04A

Brodsko-posavska županija

HR04B

Osječko-baranjska županija

HR04C

Vukovarsko-srijemska županija

HR04D

Karlovačka županija

HR04E

Sisačko-moslavačka županija

ITC11

Torino

ITC12

Vercelli

ITC14

Verbano-Cusio-Ossola

ITC16

Cuneo

ITC20

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31

Imperia

ITC32

Savona

ITC33

Genova

ITC34

La Spezia

ITC41

Varese

ITC42

Como

ITC44

Sondrio

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG25

Sassari

ITG26

Nuoro

ITG29

Olbia-Tempio

ITG2A

Ogliastra

ITH10

Bolzano-Bozen

ITH33

Belluno

ITH42

Udine

ITH43

Gorizia

ITH44

Trieste

ITH56

Ferrara

ITH57

Ravenna

ITH58

Forlì-Cesena

ITH59

Rimini

ITI11

Massa-Carrara

ITI12

Lucca

ITI16

Livorno

ITI17

Pisa

ITI1A

Grosseto

ITI31

Pesaro e Urbino

ITI32

Ancona

ITI33

Macerata

ITI35

Fermo

ITI41

Viterbo

CY000

Κύπρος (Kýpros)

LV003

Kurzeme

LV005

Latgale

LV007

Pierīga

LV008

Vidzeme

LV009

Zemgale

LT011

Vilniaus apskritis

LT021

Alytaus apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT027

Tauragės apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT029

Utenos apskritis

LU000

Luxembourg

HU120

Pest

HU212

Komárom-Esztergom

HU221

Győr-Moson-Sopron

HU222

Vas

HU223

Zala

HU231

Baranya

HU232

Somogy

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU313

Nógrád

HU321

Hajdú-Bihar

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU331

Bács-Kiskun

HU332

Békés

HU333

Csongrád

MT001

Malta

MT002

Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna

NL111

Oost-Groningen

NL112

Delfzijl en omgeving

NL132

Zuidoost-Drenthe

NL133

Zuidwest-Drenthe

NL211

Noord-Overijssel

NL213

Twente

NL225

Achterhoek

NL226

Arnhem/Nijmegen

NL33C

Groot-Rijnmond

NL341

Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342

Overig Zeeland

NL411

West-Noord-Brabant

NL412

Midden-Noord-Brabant

NL414

Zuidoost-Noord-Brabant

NL421

Noord-Limburg

NL422

Midden-Limburg

NL423

Zuid-Limburg

AT111

Mittelburgenland

AT112

Nordburgenland

AT113

Südburgenland

AT124

Waldviertel

AT125

Weinviertel

AT126

Wiener Umland/Nordteil

AT127

Wiener Umland/Südteil

AT211

Klagenfurt-Villach

AT212

Oberkärnten

AT213

Unterkärnten

AT224

Oststeiermark

AT225

West- und Südsteiermark

AT311

Innviertel

AT313

Mühlviertel

AT322

Pinzgau-Pongau

AT323

Salzburg und Umgebung

AT331

Außerfern

AT332

Innsbruck

AT333

Osttirol

AT334

Tiroler Oberland

AT335

Tiroler Unterland

AT341

Bludenz-Bregenzer Wald

AT342

Rheintal-Bodenseegebiet

PL218

Nowosądecki

PL219

Nowotarski

PL225

Bielski

PL227

Rybnicki

PL424

Miasto Szczecin

PL426

Koszaliński

PL427

Szczecinecko-pyrzycki

PL428

Szczeciński

PL431

Gorzowski

PL432

Zielonogórski

PL515

Jeleniogórski

PL517

Wałbrzyski

PL523

Nyski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL634

Gdański

PL636

Słupski

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PT111

Alto Minho

PT112

Cávado

PT11B

Alto Tâmega

PT11D

Douro

PT11E

Terras de Trás-os-Montes

PT150

Algarve

PT16H

Beira Baixa

PT16J

Beiras e Serra da Estrela

PT184

Baixo Alentejo

PT186

Alto Alentejo

PT187

Alentejo Central

RO111

Bihor

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO215

Suceava

RO216

Vaslui

RO223

Constanţa

RO224

Galaţi

RO225

Tulcea

RO312

Călăraşi

RO314

Giurgiu

RO317

Teleorman

RO411

Dolj

RO413

Mehedinţi

RO414

Olt

RO421

Arad

RO422

Caraş-Severin

RO424

Timiş

SI031

Pomurska

SI032

Podravska

SI033

Koroška

SI034

Savinjska

SI036

Posavska

SI037

Jugovzhodna Slovenija

SI038

Primorsko-notranjska

SI042

Gorenjska

SI043

Goriška

SI044

Obalno-kraška

SK010

Bratislavský kraj

SK021

Trnavský kraj

SK022

Trenčiansky kraj

SK023

Nitriansky kraj

SK031

Žilinský kraj

SK032

Banskobystrický kraj

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

FI195

Pohjanmaa

FI1B1

Helsinki-Uusimaa

FI1C1

Varsinais-Suomi

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D5

Keski-Pohjanmaa

FI1D7

Lappi

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

FI200

Åland

SE110

Stockholms län

SE121

Uppsala län

SE213

Kalmar län

SE214

Gotlands län

SE221

Blekinge län

SE224

Skåne län

SE231

Hallands län

SE232

Västra Götalands län

SE311

Värmlands län

SE312

Dalarnas län

SE313

Gävleborgs län

SE321

Västernorrlands län

SE322

Jämtlands län

SE331

Västerbottens län

SE332

Norrbottens län

---